A GYAKORLATI TERMÉSZETVÉDELliM MEGINDÍTÁSA MAGYARORSZÁGON. 37 



'gyermekfej előállítására is be kellene rendezni. A fönmaradó tejet, mint 

 elismerten elsőrangú és tiszta kezelésű terméket a jobbnióduak a napi 

 áron felül is szívesen megvennék, ugy hogy a telep jövedelmezősége 

 nem szenvedne lényeges csökkenést az ingyenes és mérsékelt ám tej- 

 kiosztás által. 



Amennyiben a gazdasági, vízrajzi és agrogeologiai szakértők a terve- 

 zetet meg\^alósithatónak minősítik, akkor ezt a telepet alkalmas területekkel 

 ki lehetne bővíteni egészen le a Kecskemét város tulajdonát alkotó 

 Buga e-M o n o s t o r-pusztáig s lehetne itt oly természeti s néprajzi 

 emléket s ezzel kapcsolatban tejtermelő- és állattenyésztötelepet alkotni, 

 amely páratlan volna az egész világon. 



3. A kishalatoni kócsagtelei*. A Balaton délnyugati csücskének 

 kiöblösödése ; a Zala folyó torkolatánál terül el ez a világhírű mocsárterület, 

 melyet nádasok, rekettyések, feneketlen iszaplápok borítanak s nagykiterjedésű 

 rétek vesznek körül. Hajdanában itt volt hazánk legnépesebb kócsagtanyája 

 s jelenleg is az, de míg ezelőtt legalább 100 fészkelő párnak adott 

 megélhetést ez az ideális madártanya, addig manapság már csak 5 — 10 

 kócsagpár szokott itt fészkelni. S iiem a kultúra pusztította ki innen a kócsagot, 

 hanem a vadász, az orvvadász, a tanszerkészitők üzérkedő hada stb. 

 Maga a terület még nagyjában az ősi állapotban van, még alkalmas arra. 

 hogy itt a múltéhoz hasonló nagyságú kócsagtanya létesüljön, éppen csak 

 meg kellene védeni a fosztogatóktól s biztosítani a kócsag háborítatlan 

 költését, a fiókák fölnevelését s megakadályozni a fiatal generáció kipusz- 

 títását. A telepet figyelemmel kísérő szakemberek megállapításai szerint 

 ritka eset, hogy az itt kiköltött kócsagfiak közül egy is megmaradjon. 

 A szárnyrakelés után a fiatal tapasztalatlan madarak egyhamar áldozatul 

 esnek a mindenünnen rájuk leselkedő puskásoknak. Ilymódon nem csoda, 

 hogy 1895. óta nem tud megnövekedni a telep lakosságának létszáma, 

 dacára annak, hogy a szomszédos fonyódi berek kiszárítása következtében 

 az ottani kócsaglakosság is valószínűleg ideköltözött. A kócsagon kivüi 

 azonban számottevő gémtelep is van a területen, amelynek lakói közül 

 különösen a hatla és a kanalasgém említendők, mert a Délvidék esetleges 

 elvesztése után ez lesz a megmaradó Magyarországban az utolsó ilyen telep. 



A terület mindenké])pen megérdemli természeti emlékként való 

 fönmaradását s ez nem is ütközik nagyobb nehézségekbe, sem pedig 

 tetemesebb költséget nem igényel ; legyen rajta egy tudoniányos felügyelő 

 és egy-két, esetleg lovas fegyveres őr. Számolni lehet itt azzal a lehető- 

 séggel is, hogy mesterséges kócsagtenyésztés céljából kócsaymajorf. lehet 

 majd berendezni. Az errevonatkozó kísérleteket a tudományos felügyelő 

 végezné a helyszínén. 



4. A velencei tó hazánk eg^'ik legjelentékenyebb vízimadár tanyája. 

 Itt van a legnagyobb telepe a dankasirálynak, ennek a mezőgazdasági 



