54 SCHENK JAKAB 



lett fekvő átvonulási területen át ugyanígy egymás mellett fekvő téli 

 szállásokba jutnak, akkor ez az úgynevezett „szeles arevoìiaf-han 

 lefolyó vonulási mód, amely f^vonulúsi hullám- képét veszi föl, 

 ha egy nagyobb területen hirtelenül és egyszerre indul meg a vonulás. 

 Ha ilyen vonulási ösvények nagyobb területen együtt haladnak, ugy 

 hogy más és más fészkelési területekről származó példányok ugyanazokon 

 az átvonulási területeken keresztül ugyanabba a téli szállásba kerülnek, 

 akkor előáll az úgynevezett „vonulási ut'\ Ilyen vonulási utak egye- 

 süléséből származnak azután a „fovonulási utak'% amelyek mentén 

 több faj vonul a téh szállásba. 



Az elnevezések elintézése után most már az előző lapon található 

 térképen is bemutatom a magyar „délnyugati vonulók'* „vonulási*' és „fő- 

 vonulási utjaif. Az eddigi eredmények alapján csak a fehér gólya 

 vonul el tőlünk délkeleti irányban, neki a Földközi Tenger északkeleti 

 kiöblösödésének, ahol azután egyenesen délnek fordul s egyenesen neki- 

 tart a délafrikai téli szállásnak. Ezt a vonulási utat nem tüntettem fei a 

 térképen. Magyarország többi vonuló madara, már t. i. azok, amelyek 

 vonulási útjait a gyürüzési kísérlet alapján megállapíthattuk, valamennyié 

 nyugat-délnyugati, néha déli irányban vonul el tőlünk. Először széles 

 arcvonalban vonulnak mindaddig, amíg el nem érik az Adriai Tengert. 

 Amint ide értek, azonnal megváltoztatják az eddig követett arcvonalbelí 

 vonulási módot és áttérnek az utvonalmentí vonulási módi-a, vagyis most 

 már minden faj a maga vonulási utjai és a fővonulási utak mentén 

 halad tovább téli szállásába. A tájékozódás kérdésének vizsgálata cél- 

 jából különösen nevezetes jelenség, hogy egy és ugyanaz a madárfaj 

 egész más vonulási vagy fővonulási utak mentén halad aszerint, hogy 

 mely ponton éri el a tengerpartot. 



Azok a madarak, amelyek a keleti parthoz érkeznek, ennek 

 mentében vonulnak tovább délkeleti irányban, körülbelül Valón a-ig 

 vagy Korfu -ig, ott átröpühk az Otrantóí szorost, nekivágnak a 

 K a 1 a b r i a i félszigetének, onnan Szicília szigetének, amelyről — 

 néha Málta érintésével — Tunis-ba jutnak. Némelyek még innen is 

 tovább vonulnak délfelé, körülbelül S f a x í g, mások az északafrikai 

 part mentén Algir-íg, míg néhány gémfaj innentől kezdve ismét az 

 úgynevezett arcvonalbeh vonulási módra tér át és a Saharán átvágva 

 egész Nigériáig vonul. 



Ennek a főútvonalnak a mentében vonulnak a következő fajok : 

 Larus ridibundus, Totanus calidris, Nycticorax griseus, Ardeola ralloides^ 

 JPlatalea leucorodía, Phalacrocorax pygmaeus és valószínűleg Ardea imrpurea 

 és Egretta garzetta. Ezt a főútvonalat a következő névvel lehetne meg^ 

 jelölni : „keletadria-otranto-szicilia-tunis-algeriai" főútvonal, vagy latin, azaz 

 nemzetközi megjelöléssel : 



