56 SCHENK JAKAB 



Ebből a főútvonalból is elágazik egy meglehetős gyéren látogatott 

 főútvonal Olaszország nyugati partja felé, ez volna a 



ina 2^€idana ff/rrhenica, 



amely azonban aligha éri el Sziciha szigetét. Ezen a következő fajok 

 vonulnak : Lariis ndihundus, Vanellus capella és Fulica atra. 



A vonulási viszonyok azonban sokkal bonyolultabbak, semhogy minden 

 egyes mozzanatot rendszerbe lehetne foglalni. így pl. a fentiekben egy- 

 általában nem juttathattam kifejezésre azt a tényt, hogy vonuló madaraink 

 nem csekély részben már az utvonalak mentén is telelnek, tehát ezek az 

 utvonalak s még inkább a főútvonalak még a téli szállásban is folytatód- 

 nak. A fajnak nem minden egyes példánya vomd a fajra jellemző valamely 

 idvonal végpontjáig. 



Mielőtt más tárgyra áttérnék, még külön hangsúlyozom, hogy minden, 

 amit fentebb az utvonalakról mondottam, csakis az őszi elvonulásra érvényes. 

 Vájjon a tavaszi vonulás alkalmával is ilyen utvonalak mentén zajlik le 

 a vonulás, azt megfelelő mennyiségű adat hijján nem tudjuk még elbírálni. 

 Valószínű azonban, hogy vonuló madaraink tavasszal kizárólag széles arc- 

 vonalban vonulnak hazafelé. Erre vonatkozólag némi halvány jeleket ad az a 

 körülmény, hogy az egyébként leggy érebben látogatott tyrrhenlal főútvonalat 

 tavasszal sokkal gyakrabban érintik madaraink és pedig a tenger felől. 

 Ugyancsak a tenger felől érkeznek tavaszi vonulóink az Adria keleti 

 partjára. 



Ugy látszik, hogy csak a fehér gólya vonul tavasszal is az ősszel 

 használt utvonala mentén s amint széles arcvonalban távozott tőlünk, 

 azon mód széles arcvonalban is érkezik, amint utvonala végpontjához 

 érkezett. A többi fajoknál bizony még sokáig tarthat, amíg tavaszi vonu- 

 lási viszonyaik a gyürüzések révén tisztázódnak. Egyebütt is, ahol a gyürü- 

 2ésl kísérletekkel kutatják a vonulás kérdését, ugyancsak az a helyzet, hogy 

 az őszi vonulást a gyürüzési adatok sokkal jobban tisztázták, mint a 

 tavaszit. Ugy látszik, hogy a gyürüzési kísérletnek eddig szokásos alkal- 

 mazása nem Is elegendő az őszi vonulástól nagyon eltérő tavaszi vonulás 

 lefolyásának a megismeréséhez. Az Idevágó döntő adatokat valószínűleg 

 csak a nemzetközi madárfogó és gyürüzési állomások — mint pl. a Weigold 

 által Helgolandban berendezett — adhatják meg. 



Valószínűnek tartom, hogy ezek a nemzetközi madárfogó és gyürü- 

 zési állomások szolgáltathatnák egyúttal az apró madarak vonulási vlszo- 

 "nyaira vonatkozó adalékokat, amelyeket már oly régóta nélkülözünk. Erre 

 vonatkozólag csak arra a tényre akarok utalni, hogy Magyarországon eddig 

 több mint 9.000 füsti és molnár fecskét jelöltünk s ezek közül egyetlen 

 egy se került kézre az ország határain tul. 



Ebben a jelentésben is csak azokról az eredményekről számolhatok 



