82 RENDAHL HIALMAR 



A S k âne-bol való adatok tehát 20 — 25 napi abszolút ingadozást 

 mutatnak, a Halland-ból valók 37 napit. A közép ingadozás 5V a — 7 

 napot tesz ki. 



Ha ezeket a számokat összehasonlitjuk azokkal, amelyeket más 

 vonuló madarakra vonatkozólag (S vé dország-ban való egész elterjedési 

 területüket figyelembe véve) kiszámitottam, akkor a gólya érkezésének 

 ingadozását viszonylag nagynak találjuk. A Columba oenas és Scolopax 

 rusticola közép megérkezési napja Svédorszá g-ban tiz évi megfigyelés 

 szerint (1903—1912.) IV. 5. és IV. 9. Az abszolút ingadozás itt csak 14 

 és 19 nap, a közép ingadozás 3'0 és 4"4. Ha azonban azt a körülményt 

 vesszük figyelembe, hogy a gólya csak a legdélibb Svédorszá g-ban 

 fordul elö és hogy ennek következtében a megfigyelések csak erre a 

 vidékre szorítkoznak, akkor az ingadozás nagyságát oly madarakéval kell 

 összehasonlitani, melyeknek Svédorszá g-ban való közép érkezése 

 április elejénél későbbre esik. Számításaimra vetett egy tekintet tanúsítja, 

 hogy éppen az április közepén érkező madaraktól kezdődőleg az ingadozás 

 még csekélyebb. Kilenc faj, melynek érkezési közép-napja IV. 16. és 

 V. 23. közé esik, maximális és minimális abszolút ingadozásként 14 és 4 

 napot mutat, megfelelő közép ingadozásként 3*1 és 1*4 napot. 



Az érkezési nap ingadozása tehát a gólyánál viszonylag nagy. 



A közép érkezési adatok a megfigyelési helyek földrajzi fekvése sze- 

 rint rendezve a következőképen oszlanak meg. 

 57° 17' é. sz. Björkholra (12° 20' k. h.) IV. 18. 



66° 16'— 11' é. sz. Agárd (13° k. h.) IV. 16. [IV./13.] Gumlösa (13°49' k. h.) IV. 29. [ÍV,/28.|. 

 55° 35'— 27' é. sz. Häckeberga (13° 27' k. h.) IV. 7. Marsvinsholm (13°43' k. h. IV./15- 

 Borrby (14° 11') V. 5. (V. 1.). 



A legkorábbi megérkezést tehát a legdélnyugatibb fekvésű megfigye- 

 lési hely (Häckeberga) tünteti fel. Innen épúgy észak, mint kelet felé 

 megkésést találunk, a legkésőbbi dátumok a legkeletibb helyekről valók. 

 Ez a körülmény nézetem szerint arra a tényre mutat reá, hogy a fehér 

 gólya megtelepedése S k á n e-ban a dán szigetek felől történik, először a 

 tartomány déli csúcsán kezdődik és azután gyorsabban megy végbe 

 az Ö r e s u n d-dal határos partvidéken, mint a keletibb irányban fekvő 

 részeken. 



A fent közölt adatokat Észak- és Középeurópából való néhány 

 adattal összehasonlítottam (Hegyfokt, A tavaszi madárvonulás és az idő 

 járása, Aquila 1913. és Bretschee, Der Vogelzug in Mitteleuropa, 

 Insbruck 1920.). 



A közép érkezési nap a különböző vidékekre a következő : 

 Magyarország Svájc Elzász-Lotliaringia Braunschweig Dél-Svédország 



IV. 1. III. 4. ÍII. 4. IV. 8. IV.7— V.l.(V./5.) 



Mint uiár Bretschee hangsúlyozta (op. cit., pag. 99.), az Elzász- 



