PANETH-FÉLE SEJTEK A MADARAK VÉKONYBELÉBEN. 



147 



^Sè^i 





a duodenum LiEBERKÜHN-féle mirigyeinek alapi részében foglaliiak helyet. 

 A füsti fecskében a szemecskék sublimáttal nehezen rögzithetők, az énekes 

 nádiposzáta szemecskés sejtjeit a KopscH-féle folyadék tünteti föl. 



A szemecskés sejteknek egy másik faja az u, n. alapjukon szemcsés 

 sejtek, melyek ma már több emlős beléből ismeretesek. Más nevük az 

 irodalomban: sárga sejtek 

 (Schmidt) chromaffin és 

 acidophil, máskép chromo- 

 phil sejtek (Kull), entero- 

 chromaffin sejtek (Giaccio), 

 argentaffin sejtek (Masson). 

 Ilyenfajta sejtek eddig szin- 

 tén ismeretlenek voltak a 

 madarak beléből. 



Én az alapjukon 

 szemcsés sejteket a Sylvia 

 nisoria ileumúnak végső 

 szakaszában, már a kis 

 vakbelek magasságában 

 találtam meg. A vékony- 

 bél eme része — éppen 

 emésztési stádiumon — 

 KopscH-féle folyadékban 

 volt rögzítve és Kull 

 nyomán festve. Előfor- 

 dulnak az ileumban és 

 a caecumban egyaránt, 

 még pedig mind a Liebee- 

 KŰHN-féle mirigyek mind 

 a boly h ok vagy redők 

 hámsejtjei között (3 — 5. 

 rajz). Jellemző rájuk, hogy 

 a mag alatt finom sürü 

 szemecskéket tartalmaz- 

 nak. A sejtek alakja különböző. A bolyhok csúcsán alapjuk keskenyebb, 

 felső részük szélesebb (5. rajz a), a bolyhok oldalán és a LiEBEBKŰHN-féle 

 mirigyekben fordítva, az alapjuk széles és a felső részük keskeny (3—4. rajz b). 

 Az egyik sejtféleség szemecskéi a fenti módszer szerint sárgára vagy 

 narancssárgára festődnek. Magjuk kerek alakú és ezáltal jól megkülönböz- 

 tethető a szomszédos sejtek tojásdad magjától. így találták ezt az emlősök 

 ilyenfajta sejtjeiben is. Chromatin állománya nem különbözik a mellette 

 álló hámsejtek chromatinjától, gyengén fejlett. A mag a sejt alsó felébeiL 



10* 



3 — 5. rajz. Alapjukon szemcsés sejtek a Sylvia nisoria 

 beléből, mellettük két oldalt 1 — 1 rendes bélhámsejt. 

 tib = alapján szemcsés sejt narancssárga szemcsékkel 

 a vakbél redöjéröl, lent a sarokban egy leukocyta ; 

 KopscH-féle folyadék, KutL-féle festés. 4b = ugyan- 

 ilyen sejt az ileum-boholy oldaláról, a mellette álló 

 két hámsejtben sok chondriosoma, mig a b sejtben 

 ilyenek nincsenek ; KopscH-HEiDENHAiN-féle vashaema- 

 toxylin. 5a = alapján szemcsés sejt acidophil szem- 

 csékkel a vakbélredö csúcsáról; Kopsch — Kull. 14:00X- 



Abb. 3 — 5. Basalgekörnte Zellen aus dem Darme von 

 Sylvia nisoria, zu beiden Seiten gewöhnliche Darm- 

 epithelzeUen. Hb = Basalgekörnte Zelle mit orange- 

 gelben Körnern von einer Falte des Cäcums, im Ecken 

 unten ein Leukozyt ; Kopscn'sche Flüssigkeit, Färbung, 

 nach Kull. 4b = eine gleiche Zelle von der Seite 

 einer Ileum-Zotte, in den beiden Epithelzellen daneben 

 viele Chondriosomen, während die basalgekörnte Zelle 

 selbst keine besitzt; Kopsch — EisenhämatoxyUn nach 

 Hridenhain. őa = basalgekörnte Zelle mit acidophilen 

 Körnern von der Spitze einer Cäcum-Falte, Kopsch — 

 Kull. 1400X. 



