* 



92 



Larverne æder af de unge Frugter og kan paa denne 

 Maade gjøre megen Skade. De angrebne Hoveder kan 

 kjendes fra de sunde paa, at de hurtigt visner. Larverne 

 forpupper sig mellem de visne Blomster, og efter kort 

 Tids Forlob kommer Billen frem (i Slutningen af Juli) og 

 frembringer sandsynligvis endnu samme Aar en 

 ny Generation, hvorfor det vil være heldigt, 

 om Kløvermarkerne paa dette Tidspunkt er 

 slaaede. Ved den sædvanlige Hosttid af Klø- 

 veren er Larven fuldvoxen; det tilraades derfor 

 at slaa Kløveren noget tidligere end sædvanligt, 



*Fig.l8.Apion , T t • , ,-t ■ -, 



apricans. da Larverne saa muligvis kan hindres i deres 

 videre Udvikling ved den i Stakken frembragte 

 Varme. Hvis Billerne udvikles her, har man ogsaa ment, 

 at Manglen paa Plads vil bevirke, at deres Vinger ikke 

 bliver tilstrækkelig udviklede, saa at de hindres i at komme 

 ud og lægge Æg. Der vides intet sikkert om, hvor Over- 

 vintringen finder Sted ; formodentlig kan Billerne over- 

 vintre baade i Kløverstubben og i det indhostede Hø. 



I Vikkebælge lever Apion Craecaé Grm. 



I Kløverstængler gnaver Anion seniculuui Krb. og A. virens 

 Brbst. 



F r ø b i 1 1 e r (Bruchus). 



Frøbillerne danner en Familie, der er meget nærbe- 

 slægtet med Snudebillerne, men deres Snude er ikke 

 forlænget. Larverne ligner smaa Snudebillelarver. Billerne 

 er smaa, bredt ægformede, næsten firkantede, flade paa 

 Ryggen og hvælvede paa Bugen. Hovedet holdes lodrel 

 og bærer foran Øjnene et Par svagt kølleformede Fole- 

 horn. Forbrystet er mere bredt end langt, fortil small, bagtil 

 bredt, og slutter nøje lil Dækvingerne, der er tæi aaarede 

 og ikke meget længere end de to Vingers Bredde. Bagtil 

 er Vingerne afskaarne, saa Bagkropsspidsen er fri. Henene er 

 svage, og ligesom Snudebillerne lader de sig falde, naar de 

 tror sig i Fare. 



