95 



flade paa Bugen. Hovedet er skudt ind i Forbrystet, der 

 i Almindelighed har en tydelig Siderand. Følehornene er 

 temmelig korte, hyppigst traad- eller svagt kolleformede 

 og er indleddede enten foran eller mellem Øjnene. Foden 

 er en ægte Plantefod ligesom Snudebillernes. Larverne er 

 fritbevægelige, med veludviklede Lemmer. Kroppen er i 

 Almindelighed temmelig kort og blod, ofte livligt og broget 

 farvet. Omkring Gattet har de hyppigt en blod Hæfteskive, 

 ved hvilken de for Forpupningen hæfter sig til en 

 Plante. Den hos mange Arter brogede Puppe bliver da 

 hængende med Bagenden i den afkrængede Larvehud. 



Saavel Larver som Biller færdes som oftest frit paa 

 træ- eller urteagtige Planter, hvis Blade de skeletterer eller 

 helt opæder. Enkelte Larver er Minérere. 



Kartoffel- el. Kolorado billen (Chrysomela decemlineatah.). 



Denne berygtede Bille er 10 Mm. lang og 7 Mm. bred, 

 er elliptisk af Form og af Farve smudsig gul med 11 sorte 

 Længdestriber paa Dækvingerne. Larven naaer en Længde 

 af 12 Mm. Den er tyk og kjodet, bredest paa Midten. 

 Benene er korte og svage. Farven er hos den udvoxne 

 Larve glinsende orangegul med enkelte sorte Partier og 

 Tegninger. Denne Farve indfinder sig forst hos den 

 voxne Larve; som yngre er den først blodrod, derefter 

 blaaligrod, saa smudsig kjedl'arvet. Puppen er smudsig 

 rod og findes i Jorden. 



Billen opholder sig om Vintren i Jorden, men kommer 

 frem fra sit Skjul, saa snart de unge Kartoffelspirer viser 

 sig over Jorden. Paa disse kryber den nu om og æder 

 de unge Blade fra Randen af. Kort efter at Billerne er 

 komne frem, parrer de sig, og efter 12 — 14 Dages Forløb 

 begynder Æglægningen. De i Begyndelsen lysegule, senere 

 morkeÆg klæbes med den ene Ende i storre eller mindre 

 Hobe til Bladene. Én Hun skul kunne producere 700 — 

 1200 Æg, som den i Lobet af c. 40 Dage flyver om og 

 afsætter paa nævnte Maade. Efter 5 — 8 Dages Forlob 



