98 



Jordlopper (Haltica) 



er smaa ægformede eller elliptiske Guldbiller med stærkt 

 fortykkede Baglaar. Bagbenene er nemlig Springben, ved 

 Hjælp af hvilke de let kan komme fra én Plante til en 

 anden, uden at de behøver at berøre Jorden, paa hvilken 

 de ikke er egnede til at færdes, da denne vilde klumpe 

 sig under deres filtede Fodsaaler. Larverne er bløde med 

 et haardt Hoved og 3 Par korte Ben. 



Den største Skade forvoldes i Reglen af de fuldtud- 

 viklede Biller, der navnlig angriber Kim planter af de Kors- 

 blomstredes Familie. Særlig i varme, tørre Somre kan 

 Jordloppeangreb blive meget følelige; stærke Eegnskyl vil 

 i Reglen fordrive dem. I det Følgende omtales de vigtigste 

 Arter, der gjør Skade paa vore Marker. 



Kaal- Jordloppen {Haltica oleracea L.) 



er en elliptisk, stærkt hvælvet, blaalig grøn, metalglinsende 

 Jordloppe af 4 — 5 Mm. s Længde og lidt over IV2 Mm. s 

 Bredde. Fodleddene og Følehornene er sorte; paa Over- 

 siden er den fint og tæt punkteret. Larverne naaer en 

 Længde af G Mm. og er sortebrune med sort, glinsende Hoved. 

 Set fra Siden faar de et regelmæssig takket Udseende, 

 fordi der paa hver Ring findes to Rækker mørke Vorter, 

 der hver bærer et Børstehaar. Paa den sidste Ring findes 

 der et Par Vorter, som de kan skyde sig frem med. 



Billerne overvintrer i Jorden og kommer frem om 

 Foraaret; de opsøger strax Kimplanter eller i hvert Til- 

 fælde ganske unge Planter, især af de Korsblomstredes 

 Familie: Kaal, Raps, Radiser, Levkøjer 0. s. v., men skal 

 dog ogsaa kunne angribe Ærter og Beder. De æder her 

 Kimbladene og Kimknoppen eller de ganske unge Blade 

 og kan saaledes gjøre ganske overordentlig stor Skade. 

 Kit er kort Tids Forløb Lægger nu Hunnerne Æg, dog 1 

 Keglen ikke paa de af dem selv beboede Planter, der, af- 

 bladede, som de er, ogsaa vilde vde ringe Næring til 



