131 



Uglerne (Noetuidae). 



Uglerne er middelstore, mørke, graalige eller brunlige 

 Sommerfugle, som paa Forvingerne har de saakaldte Ugle- 

 mærker, efter deres Form benævnede Nyremærket og Ring- 

 mærket, det ferste øverst; hertil kommer ofte endnu et 

 tredje Mærke, Tapmærket. 



Folehornene er temmelig lange, borsteformede, med 

 meget korte eller ganske uden Sidegrene. Benene, navnlig 

 Bagbenene, er lange og kraftige; ved Hjælp af disse kan 

 flere af dem gjore hurtige, smuttende Bevægelser. Kroppen 

 er robust uden dog at være plump; Vingerne er temmelig 

 smaa, men stærkt byggede og holdes under Hvilen tag- 

 formet eller fladt, i sidste Tilfælde oftest krydsende over 

 Ryggen. Flugten er kraftig og summende, hos enkelte 

 mere flagrende. De fleste Ugler skjuler sig om Dagen paa 

 mørke Steder eller mellem nedfaldent Lov eller sidder 

 stille paa Træstammer eller Stene, hvor de er beskyttede 

 ved, at de paa Grund af deres Farver falder sammen med 

 Underlaget. Larverne er nøgne eller kun tyndt besatte 

 med smaa bløde Haar. De Fleste fører et skjult Liv enten 

 inde i Planter eller frit i Jorden, af hvilken de da som 

 Regel kun kommer frem om Natten, eller de er ægte Jord- 

 larver, der lever af Rødder og kun sjældent kommer til 

 Overfladen: saadanne Jordlarver har altid mørke Farver 

 med en utydelig og ensformig Tegning. Larverne for- 

 vandler sie næsten alle i Jorden. 



(Tamuiaugleii (Plusia gamma L.). 



Gammauglen har faaet sit Navn af en lys metal- 

 glinsende Figur paa Forvingerne af Form som det græske 

 Bogstav ;-. Af Farve er den morkegraa, rødlig og lyst 

 og mørkt marmoreret. Larverne, der bliver 25 — 30 Mm. 

 lange, er let kjendelige fra andre Uglelarver ved, at de 

 mangler de to første Par Vortefødder, hvorfor de bevæger 

 sig paa lignende Maade som Maalerne. De forreste Krop- 



9* 



