133 



sig i et lost Spind paa deres Værtplante, og efter 2 — 3 

 Ugers Forlob kommer Sommerfuglen frem heraf. Den er 

 meget almindelig, men optræder i Reglen temmelig spredt, 

 hvorfor den Skade, den foraarsager , ikke bliver meget 

 iøjnefaldende; kun naar den enkelte Aar optræder flokkevis, 

 kan den fuldstændigt afblade Planterne. Som en saadan 

 Landeplage optraadte den i 1879 over hele det vestlige 

 Evropa, ligesom den i 1829 i den hollandske Provins 

 Groningen i Forening med den lille Ka als vær mer 

 (Pieris Rapaé) foraarsagede en Skade, der ansloges til 

 320,000 Holl. Gylden. Larverne vandrede skarevis fra den 

 ene Mark til den anden, overvindende alle Hindringer, saa 

 vel naturlige som kunstige: Hækker, Grofter, opstaaende 

 Brædder o. s. v. Overalt blev Planterne paa deres Vej af- 

 bladede; kun Kornet blev staaende urørt. 



Da Larverne sidder lost paa Planterne, lader de sig 

 nemt ryste af. Til Indsamling af Larverne er der i Tysk- 

 land konstrueret en Maskine, der fabrikeres af Zimmer- 

 mann & C o., Halle a. S. Ved Hjælp af Koste fejes 

 Larverne ned i nogle Trug med lodrette Vægge, hvoral' de 

 tømmes ud ved Enden af hver Plovfure. Paa mindre 

 Arealer kan man overlade Indsamlingen til Hons, der 

 gærne æder Larverne. 



Humleuglen (Flypena rostralis L.). 



Larverne er slanke, lysegronne med et gennemskin- 

 nende, mørkt Rygkar og to fine hvide Sidelinjer over 

 Aandehullerne. Længden er 22 Mm. De lever paa Humle og 

 Brændenælder. Paa Grund af deres livlige Bevægelser med 

 Kroppen til Siderne og opad har man kaldet dem Spring- 

 larver. De sidder paa Bladene langs en af de kraftigere 

 Ribber og æder herfra meget hurtigt Bladkjødet; ofte 

 spinder de Bladene sammen til et Hylsier om sig. 



