146 



Dagsommer fugle (Rhopalocera). 



Dagsommerfuglenes Følehorn er kølleformede og ugre- 

 nede. Vingerne er store og holdes under Hvilen lodret 

 opad. Undersiden af Bagvingerne og Forvingernes Spids 

 har paa Grund af Hvilestillingen afvigende Farve og Teg- 

 ning; oftest er de fint marmorerede og tjener til at bringe 

 Dyret til at falde sammen med de Gjenstande, hvorpaa det 

 sætter sig. 



Dagsommerfuglene er udprægede Soldyr og flyver mest 

 om Formiddagen; længe far Solen gaar ned, eller naar 

 Himlen overtrækkes med Skyer , sætter de sig til Hvile. 

 Larverne er i Beglen frit levende. Pupperne indesluttes 

 ikke af noget Spind, men fæstes ved en Traad i Bagenden 

 eller tillige ved en Traad om Livet. 



Af Dagsværmerne vil der kun være Grund til at om- 

 tale Hvidsværmerne (Pieridaé) o: de almindelige, hvide, 

 sortplettede Sommerfugle, som man saa hyppigt ser sværme 

 solvarme Sommerdage. Deres Larver er de saakaldte 

 Kaalorme, som afblader Kaal og andre Planter, især hø- 

 rende til de Korsblomstredes Famile. 3 Arter af denne 

 Slægt angriber Kulturplanter: Den store Kaal-Hvidsværmer 

 (P. Brassicae L.), den lille Kaal-Hvidsværmer (P. Rapae L.) 

 og Raps-Hvidsværmeren (P. Napi L.). Af disse er den Første 

 den almindeligste, hvorfor vi i Beskrivelsen holder os til 

 denne. 



Den store Kaal-Hvidsværiner (Pieris Brassicae L.). 



Begge Vingeparrenes Bundfarve er mælkehvid; paa For- 

 vingerne er Kanterne sorte, navnlig det yderste Hjørne og 

 den bageste Rand, hvorfra den sorte Farve breder sig over 

 paa Bagvingerne. Hos Hunnen findes desuden to runde, 

 sorte Pletter paa Midten af Forvingerne. Larven, der naaer 

 en Længde af 33 Mm., er i Begyndelsen lysegrøn, senere 



