155 



mindre. Larven er 3 Mm. lang, i Begyndelsen glasklar, 

 senere gul i forskjellige Skatteringer. Forenden er spids, 

 Bagenden bredere; det næstsidste konkave Led optager 

 det sidste lille firtandede Led. Paa Siderne træder Aande- 

 hullerne i'rem som smaa fremadrettede Rør. Den ruller 

 sig kredsformig sammen og kan da kaste sig et langt 

 Stykke frem. Puppen er citrongul og c. IVa Mm. lang. 



I Maj eller Juni kommer Myggene frem af Jorden, 

 hvor der det foregaaende Aar har været Hvede eller Rug, 

 og her finder Parringen Sted; medens Hannerne bliver 

 paa deres Fodested, drager Hunnerne ud for at opsoge 

 Hvedemarker; i Nødstilfælde tager de til Takke med Rug 

 eller Kvik. I Skumringen kan man se dem sværme om 

 Axene for at lægge Æg; hele Natten igjennem fortsættes 

 dette. Idet Hunnen gjennemborer Avnerne, lægger den 

 3—10 Æg i hver Blomst; naar der desuagtet ofte kan 

 findes flere Larver sammen, indtil 30, er det, fordi flere 

 Hunner har hjemsøgt samme Blomst. Den enkelte Mygs 

 Levetid er kun et Par Dage, medens Myggesværmene kan 

 holde sig en 6—7 Uger; paa en enkelt Mark holder de 

 sig dog kun c. 14 Dage: fra Axene begynder at skride, 

 indtil Blomstringen begynder. 



Efter 8 Dages Forløb kommer Larverne ud af Æg- 

 gene, glider ned til Frugtknuden og begynder at suge paa 

 den. Er der mange Larver i én Blomst, bliver denne 

 gold; er der færre, kan der dannes et rigtignok kun lille 

 og ofte vanskabt Korn. I Begyndelsen er Angrebet ikke 

 meget iøjnefaldende, men henimod Høsten giver det sig 

 tydeligt til Kjende. Ved stærkere Angreb kan hele Axet 

 være goldt og tyndt; det holder sig da opret og rager op 

 over de sunde, og efter kort Tids Forløb visner baade Ax 

 og Straa. Ved mindre stærke Angreb dannes der kun 

 Spring i Axene. 



Efter 3 Ugers Forlob er Larven udvoxet, i Regnvejr 

 lidt tidligere end i tort Vejr, altid i Juli eller August: 

 den lader sig da falde til Jorden, arbejder sig nogle 



