181 



IV. 

 Bloddyr (Mollusca). 



Bloddyrene kaldes saaledes, fordi de intet Skelet har, 

 hverken ydre eller indre, hvorfor de er i Stand til at ud- 

 vide og sammentrække deres Legeme i ganske overordentlig 

 høj Grad. De omgives i storre eller mindre Udstrækning 

 af en Hudfold: Kappen. Denne er i Stand til fra sin 

 ind- eller udvendige Side at afsondre en Kalkmasse, der 

 i første Tilfælde ofte kun bestaar af usammenhængende 

 Kalkkorn, i sidste derimod af en sammenhængende Skal, 

 hvori Dyret kan trække sig ind. Paa Undersiden af Kroppen 

 findes der i Reglen en muskuløs Fodskive, der i Almin- 

 delighed anvendes som Bevægelsesredskab. 



Til Bloddyrene horer Snegle, Blæksprutter og Mus- 

 linger. Kun blandt Sneglene finder man Dyr, der gjor 

 Skade paa Landbrugets Kulturplanter. 



Snegle (Gastropoda). 



Sneglene aander enten ved Lunger eller Gjæller; de 

 gjælleaandende lever næsten udelukkende i salt Vand, de 

 lungeaandende enten paa Land eller i fersk Vand. Kun 

 de paa Land levende Lungesnegle har vi her Anledning 

 til at beskæftige os med. Lungen er en Hule, hvis Væg 

 er gjennemvævet med et fint Næt af Aarer, hvortil Luften 

 kommer ind gjennem et Hul paa højre Side af Dyret. 

 Sneglene har et Hoved, paa hvilket der hos Landlunge- 

 sneglene sidder et Par øjestilke og et Par Følerstilke, der 

 alle kan krænges tilbage i Hovedet. Munden er vel ud- 

 rustet med Bideredskaber, dels i Form af en Hornkjæbe i 

 Overmunden, dels i Form af en Raspetunge o: en mu- 

 skuløs Tunge, der paa sin Overflade er forsynet med et 

 Baand, der bærer en Mængde smaa Kitintænder. Naar 



