J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „T FI Y S A N 0 P T E R A“. 
kdez pfiklada se k srostlym zauzlinam stfedo- a zadohrudi. Kommissury (krome jicnove) 
a provazec nervovy v abdomenu (na nemz zauzlin nenl) jsou liche. Zazivaci roura jest 
v jedinou okliku slozena. Velmi dlouhy jicen saha nekdy az do prvnich clanku abdomenu. 
Zaludek sklada se ze dvou odstavcu. Tenke stfevo jest velmi kratke, tluste stfevo jest 
objemne a vfetenovite. Do stfeva vyusfuji ctyfi dlouhe malpighicke zlazy. Slinnych zlaz 
jsou dva pary, zfidka tfi. Srdce ma podobu maleho vaku a lezi mezi sedmym a osmym 
clankem zadku. Otvoru dychacich nalezame vzdy ctyri pary, a sice na stfedohrudi, na 
zadohrudi a pak na 2. a 8. clanku abdominalmm. Ustroje pohlavni skladaji se u samcu 
ze dvou jednoduchych varlat; do base spolecneho chamovodu usti se jeden neb dva 
pary zlaz pfldavnych; u samic pozustavaji oba vajecmky ze ctyf rourek vajecnych. Do 
licheho vejcovodu usti se zasobarna chamova, bez zvlastni zlazy pfivesne a nekdy 
objemna zlaza mazova. Otvor ustroju pohlavnich naleza se mezi 9. a 10. cl. abdom.; 
u samic terebrantii vsak mezi 8. a 9. Nektere tfasnenky (Terebrantia) maji kladelko 
ze ctyf chlopni slozene. Rozmnozovani deje se casto parthenogenetickv a rozsifovani 
bezkridlych druhu okfidlenymi stehovavymi samickami (feminae disseminantes). Vajlcko 
vyviji se die onoho typu, u ktereho prou^ka zarodecna vchlipuje se dovnitr zloutku, 
dlmz zarodek dostava se do polohy obracene (vzhledem k stenam vajecnym); procez na- 
stava pozdeji pfevrat plodu. Pokud promeny se tyce, patfi tfasnenky mezi Paurometabola, 
ac od nich odchyluji se tim, ze nymfa jejich jest malo pohybliva, ba nekdy i nehybna, a ze 
nepfijima polravv. Tfasnenky zivi se pravidlem st’avami rostlinnymi, zfidka zivocisnymi. 
R. 1836. rozdelil Haliday (L. c. 43.) tfasnenky na dva podfady (Stirpes), totiz 
Terebrantia a Tubulifera. Toto rozdeleni jest velmi pfirozene a zachovalo se tu.diz 
az podnes, prave tak jako jeho rozdeleni terebrantii v celedi: Coleoptrata (= Aeolo- 
thripidae ) a Stenelytra (kterezto jmeno, jsouc zadano jiste skupine brouku, bylo nahra- 
zeno jmenem Stenoptera [ ThripidaeJ). 
---r 3 ~- g ;-- 
Korper mehr oder weniger flach, gewohnlich O'47 — 4 mm, ausnahmsweise bis 
fast 1 cm lang. Die Stirn befindet sich auf der Unterseite des Kopfes. Die Fiihler sind 
sechs- bis neungliedrig, fadenformig. Augen immer vorhanden; zwischen denselben befinden 
sich gewohnlich drei Ocellen. Die Mundwerkzeuge, welche zum Saugen eingerichtet sind, 
haben die Form eines Kegels und sind mehr oder weniger unter die Vorderbrust 
verschoben. Der Mantel des Mundkegels besteht aus der Oberlippe, aus den Maxillen 
und der Unterlippe; alle diese Theile sind untereinander verwachsen. In der Hohlung 
des Mundkegels bewegen sich die Mandibeln in Form zweier Stechborsten und der 
unpaare Mundstachel (wohl ein umgebildeter Epipharynx), welcher linkerseits liegt, und 
den' fiir die Thysanopteren charakteristischen unsymmetrischen Rau der Mundwerkzeuge 
bedingt. Maxillartaster zwei- oder dreigliedrig, Labialtaster zwei- oder viergliedrig. 
4 - 
25 - 
