H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
derrande der Oberfliigel sind (im Gegentheil zu der Gattung Physopus) schwach. Abdomen 
gegen das Ende zu bedeutend verengt; bei den Weibchen der Art hastata ist das 10. 
Abdominalsegment sehr lang and rohrenformig, so dass es etwas an die Gattung Belothrips 
erinnert. Die Mannchen haben auf dem 9. Abdominalsegmente oben zwei Paar sehr kurzer 
und gewohnlich sehr starker Dornen, von denen das vordere mach tiger als das hintere ist. 
35. Oxytlirips hastata m.*) 
Tab. V., fig. 66. 
$• 
Hlava a prothorax zlutave, pterothorax svetle hnedozlutv, abdomen zlutavy, ke 
konci hnedosedy. Hlava o trochu sirs! nez delsi, do predu se zuzujici. Prvni cl. tykadel 
kratsi nez 2., tento, pak 3., 4. a 5. cl. vespolek skoro stejne dlouhe. Stylus o 0 4 
kratsi nez 6. cl. tykadla; druhy cl. stylu znacne delsi prveho. Barva tykadel: 1. a 2. 
cl. zlutave, 3. zlutavy, nahofe se slabym sedym nadechem,, ostatni silne sede zkalene. 
Prothorax hlavy patrne delsi. Pfed zadnimi rohy po jedne dlouhe stetine. Na konci pred- 
niho tarsu neni nehytku. Nohy zlutave, nekdy vsecka femora i tibie vne trochu sede 
zkalene. Hof. kridla slabe zlutosede zbarvena. Hlavni zilka v druhe polovine s peti 
chlupy v stejnych asi vzdalenostech rozestavenymi. Vedlejsi zilka ma as 13 chlupu. Po- 
sledni cl. abdomenu jest velmi dlouh^. rourovitf, skoro trikrat tak dlouhy jako pred- 
posledni. Delka tela 0 - 9 mm. 
Var. bicolor Reuter sp. Hlava a thorax zlute se slabfm hnedym neb cervenym 
nadechem. Cely abdomen cernosedy. Barva tykadel: 1.—4. cl. zlutave, 3. slabe, 4. silne 
sede zkalenf, ostatni cernosede. Nohy zlutave, vne se slabym sedym naletem. Telo mo- 
hutnejsi; delka jeho PI mm. 
Poznamka. Reuter (L. c. 113.) fadi tuto varietu jakozto druh bicolor (nov. 
sp.) do rodu Belothrips. Jsem vsak presvedcen, ze jen vzhledem k zuzenemu posle- 
dnimu clanku abdomenu tak ucinil, a ze druhy znak, kterym rod Belothrips se honosi, 
totiz neobvcejna delka stylu, ktery se u tohoto rodu sestemu clanku skoro vyrovnava, 
omylem uvadi u sveho (jedineho), jak se zda, ususeneho exemplafe. Ze exemplar Re u- 
teruv byl suchy a tudiz nespolehlivf, soudim hlavne z jeho udaju, tykajicich se roz- 
meru hlavy, o nlz pravi, ze je »sotva dvakrate sirsi nez delsi« (patrne castecne v pro¬ 
thorax vtazena, nebot' ani rod Belothrips nema tak • sirokou hlavu) a z rozmeru clanku 
abdominalnich, z nichz prvni jest pry patrne delsi nez druhy. Take neni basis posle- 
dniho clanku chlupy opatfena, nybrz zadni kraj pfedposledniho clanku atd. 
*) Doklad ve sbirce musejnl, praep. c. 26. — Sammlung des bohmischen Landesmuseums, 
Praep. Nr. 26. 
— 134 - 
