J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
15. GENUS DEN DROTH RIPS. (Nov. gen.)*) 
Telo zavalite, nikoliv sit’kovane. Hlava o 04 az dvakrat sirs! nez delsi, oci velike, 
do pfedu znacne vycnivajici. Ocka u obou pohlavi pfitomna, daleko od sebe vzdalena; 
pfed nimi jest hlava prohloubena, pfed prohlubinou, t. j. mezi tykadly, opet zvysena. 
Tykadla napadne kratka, osmiclenna (stylus dvouclenny). Sesty clanek jejich ma obycejne 
pred koncem sikmou pfehradku, takze tykadla zdajl se byti deviticlennymi. Makadla 
maxillarnl o dvou clancich; makadla labialnl velmi kratka. Prothorax asi tak dlouhy 
jako hlava, obycejne vice nez dvakrat sirsi nez deist; na zadntch rozich jeho po jednom 
kratkem slabsim neb silnejsim ostnu. Pfedni a stfedni nohy jsou zavalite. Zadnt par 
jest znacne deist nez ostatnt a k zrucnemu skakani zpusobily ttm, ze kycle jeho opiraji 
se o velike, uvnitf hrudi umistene pero. Zadni tibie ukoncuji se dole dv6ma ostenky a zadni 
tarsy maji jeden kratky silny osten. tJcel techto ostnu jest zajiste ten, aby trasnenka 
pri skoku lepe jimi mohla se odrazeti. Kfidla jsou velmi dlouha a presahujt konec tela. 
Hofejsi jsou v prve ctvrtine siroka, pak se zuzuji a zustavaji uzkymi az na konec. 
Dolejsl okraj jejich jest primy a hofejsi ohyba se k nemu, coz jest tvar kridla u tra- 
snenek neobvyklf. Zilka okruzni jest tlm pametihodnou, ze neobrubuje pfedni okraj 
kfidla, nybr^ ze bezi pod okrajem, nechavajic uzkou ca;st’ jeho pfecnivati. Krome zilky 
okruzni jsou tu jeste dve zilky podelne. Hofejsi vychazi z base kfidla a pfiblizuje se 
v mistech, kde kfidlo pocina se zu^ovati, k zilce okruzni, nacez bezi vedle teto az do konce. 
Zuzenou casti kfidla probiha pod ni jeste jedna slaba zilka. nad niz naleza se jednoducha 
fada bodu. Pfedni i zadni okraj kridel jest tfasnity. Na pfedni cash zilky okruzni neni 
kratsich brv. Na konci pfednich kfidel tfasne schazeji. Pfedni tfasne vychazeji na ho- 
fejsich kfidlech z uzke mezery mezi pfedni okruzni zilkou a hofejsi zilkou podelnou. 
Dolejsi kfidla jsou velmi uzka a maji jednu hlavni zilku, vychazejici z kofene jejich; ne- 
daleko kofene vznika jina slaba zilka, ktera bezi nad ni a jest zvlaste z pocatku malo 
vyznacena. Posledni clanek abdomenu jest velmi maly. Druhy az 8. cl. jeho opatfeny jsou 
nahofe uprostfed parem sblizenyc.h chlupu; 9. cl. ma na zadnim okraji ctyfi rovne, dosti 
dlouhe, silne chlupy. Posledni clanek opatfen velmi tenkymi a kratkymi chloupky. Satnci 
jsou mensi a svetlejsi nez samice, tvar kfidel, zilkovani jejich, tvar tykadel, noh i ozbro- 
jeni techto tote^ jako u samic. 
Korper gedrungen, ohne netzformige Structur. Kopf um 04 bis zweimal mehr 
breit als lang, Augen gross, nach vorn stark hervorgequollen. Ocellen bei beiden Ge- 
schlechtern vorhanden, weit von einander entfernt; vor ihnen ist der Kopf vertieft, vor 
der Vertiefung, das ist zwischen den Fuhlern, erhoht. Fuhler auffallend kurz, achtgliedrig 
(Stylus zweigliedrig). Ihr sechstes Glied hat gewohnlich vor dem Ende eine schiefe 
Qaerwand, so dass der Fuhler neungliedrig zu sein scheint. Maxillartaster zweigliedrig; 
*) Asv§pov = . strom, Baum. 
— 159 
