J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA\ 
Hlava trochu sirs! nez dels!, se stranami vypouklymi, nazad nezuzena. Prvni cl. tykadel 
kratsi nez druhv, tento clanek, pak 3. a 4. mezi sebou skoro stejne dlouhe, 5. cl. jen 
trochu kratsi nez 4., 7. cl. kratky, na basi siroky, casto tupy. Tykadla jsou u bledych 
exemplafu nasledovne zbarvena: 1. cl. ciry. ostatnl kalne zlutave; 3. (ne vzdy), 4. a 5. 
ke konci, 6. a 7. cele sede zkalene. Clm tmavsl se stava telo, tlm jsou take tmavsl 
tykadla, pfi temz se i prvni cl. trochu zakaluje, ac zustava stale prusvitnym; druhy 
pak a 6. i 7. jsou nejtemnejsimi. Na zadnlm okraji prothoraxu nalezame krome dlouhych 
chlupu smyslovych na kazde strane (podobne jako u nasledujlclch osmi druhu) jeste tri 
male chloupk'y. Barva noh jest pri exemplanch nejsvellejslch belava, bez mlstnlch zkalenin. 
Clm tmavsl se vsak barva tela stava, tlm tmavslmi tez jsou nohy, a tlm zretelneji lze 
na nich pozorovati mlstnl zkaleniny, ktere jsou nasledujlcl: prednl femora jsou v zadu 
uprostfed zkalena; strednl a zadnl jsou zkalena cela, krome spicky. prednl tibie pak po 
obou stranach, strednl a zadnl v prvni polovine, krome base. Hlavnl zilka ma v druhe 
sve polovine pravidlem ctyri chlupy, z nichz prvni dva a poslednl dva jsou sbllzeny. 
U bledych exemplafu jsou hofejsl krldla velmi slabe zlutave zkalena; u tmavslch pristupuje 
slabe sede zkalenl, k nemuz jeste slaby neb silnejsl hnedy nadech se pfidava. U korene 
jsou hofejsl krldla vzdy znacne svetlejsl, ne vsak cira. Delka tela 0 8 mm. 
Var. annulicornis. Zkalenl 3.—5. cl. tykadla na konci jest velmi silne a nahle, 
takze tykadlo uprostfed zda se byti krouzkovanym. 
Var. pulla. Abdomen stava se u teto variety tmavslm a tmavslm, az uplne zcerna; 
po nem ztmavl poznenahla hlava a posleze prothorax, ano tyto cash nabyvajl barvy tmavo- 
hnede az cernohnede. Pterothorax pfi tom pravidlem jest 2lutohnedy. Mlstnl zkaleniny noh, 
jak u formy typicke jsou udany, vystupujl zde velmi patrne; nekdv vsak, a to u nej- 
tmavslch exemplafu, ztmaveji cele nohy. Prvni cl. tykadel jest nejsvetlejsl, sedy, nepatrne 
prusvitny, ostatnl cernosede, jen tfetl krome konce a ctvrtv na basi zlutave. Hofejsl 
kfldla jsou krome svetlejsl base hnedoseda neb sedohneda. Sedmy clanek tykadla jest 
dels!, oslfejsl a na basi uzsl nez u formy typicke, clmz bllzl se druhu nasledujlclmu. 
Hlavnl zilka ma v druhe sve polovici obycejne tfi chlupy. 
C?- 
Hlava a abdomen zlutoblle, thorax zluty. Prvni dva clanky tykadel bile, 3., 4. 
a 5. svetle, na konci sede (3. velmi slabe) zkalene, 6. cl. jest sedy, na basi aneb do 
polou blly, 7. jest cely sedy. Kfldla pfltomna. 
Tfasnenka tato zije od bfezna do listopadu v nejruznejsich kvetech, obycejne je- 
dnotlive. Nektere kvety vsak obzvlaste miluje, a tarn nalezame ji v mnozstvi nekdy pfe- 
velikem. Jsou to pfedevslm kvety lilkovitych (Solcmum tuberosum , dulcamara , nigrum. 
Lycium barbarum, Hyoscyamus niger), a kvety vetsiny okolicnatych, pak Erythraea 
centaurium, Eupatorium cannabinum, Valeriana officinalis a kvetenstvl cukrovky 
