J. UZEL, MON0GRAFIE RADU „THYS AN OPTER A“. 
UVODNI POZN Am ky. 
EINLEITENDE BEMERKUNGEN. 
Fossilni tfasnenky posud nalezeny byly pouze v utvaru tfetihornim. Ze starsich 
vrstev utvaru tohoto popsano bylo nekolik druhu Oustaletem (L. c. 103.) a jedna davno 
pfed ti'm Heerem, a to z lomu u Aix v jizni Francii, jejichz sadrovce nalezeji do vyssiho 
eocenu a vyznamenavaji se bohatou zkamenelou floron. Tfi druhy dale popsany byly 
Mengem z jantaru (do spodniho oligocenu pocitaneho), smuly to davnovekych konifer, 
ktere rostly v lestch skandinavskycb, odkudz k jiznim bfehum more baltickeho splaveny 
byly. V mladsim utvaru tretihornim nalezeny byly cetne zbytky vymrelych tfasnenek 
v dolech hnedouhelnfch u Rottu, nedaleko Bonnu, vrstvach to, nalezejtctch do slupne 
aquitanskeho (die K. May era) a die starstho rozdelent do svrchntho oligocenu. Z naleziste 
tohoto popsal v. Schlechtendal 12 druhu. Ze stupne tortonskeho ci oningenskeho 
(drive do horejsiho miocenu pocitaneho) popsano nekolik druhu od Oningen v jiznim 
Badensku, kterezto misto prebohatou faunou hmyzu z nejruznejsich radu se vyznamenava. 
Konecne znamy jsou take fossilni trasnenky ze severoamerickeho utvaru tfetihorniho 
(Utah, Fossil Canon, Chagrin Valley), z nehoz Scudder (L. c. 88. a 100.) popsal tfi 
druhy. Ac posud nam jsou trasnenky jen z tretihor znamy, neni pochybnosti, ^e jiz davno 
pred tim vyvinuty byly. Ba jest mozno, ze jiz v prvohoracn (aspori v utvaru kameno- 
uhelnem) byly differencovany, nebof tenkrate z pfedku naseho hmyzu rovnokfidleho jiz 
homoptera se byla vyvinula, jak z nalezenych krisu a svitilek nepopiratelne na jevo 
vychazi. Vime pak, ze trasnenky z tech prechodnich tvaru mezi orthoptery a homoptery 
se odvozuji (viz Cast’ systematickou), jez sice maji jiz znaky, valnou vetsinou homopterum 
nalezejici, avsak prece nektere vlastnosti orthopter si zachovaly (zvl. v ustrojich ustnich). 
Ze nenalezli jsme posud tfasnenek jinde nez v tfetihorach, jest snadno pochopitelno, 
uvazime-li, 2e hmyz vubec ve vrstvach zemskych velmi pofidku se zachoval, ponevadz 
zije vetsinou na suchu, kde mrtvoly jeho setlely neb jinymi zivocichy sezrany byly, a ze 
jen tenkrate zbytky jejich udrzeti se mohly, kdy^ dostaly se do bahna, kde ihned novou 
vrstvou jeho pokryty byly. Jen velikou nahodou dostava se pak petrefakt ten do rukou 
znalce, ktery nad to velmi snadno pfehledne hmyz tak drobny jako jsou tfasnenky. 
Proto tedy jen z nekolika malo nalezist’ jsou znamy, ac snad na kvetnatych luzich 
— 285 — 
