H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG TH YS AN OPTER A. 
mladsich period geologickych cetne se vvskytovaly. Jest pravdepodobno, ze bvchom 
mnohe fossilni tfasnenkv objevili, kdybychom byslfeji k nejmensim carkam na lupcich 
usazenin sladkovodnich pfihlizeli, a to zvlaste na tech naiezistich, kde mistni pomery 
zachovani zbytku hmyzovych velmi pfiznivy bylv (krome vyjmenovanyc.h lokalit jsou to 
zvlaste: Commentry, Schambelem, Solenhofen, Sezanne, Auvergne, Radoboj). Snad 
i v Cechach nalezneme behem casu fossilni trasnenky. Vzhledem k nim upozornoval 
bych na vrstvy hnedouhelne u Stareho Sedla a Ivuclina a na stars! pfedcedicove hnede 
uhli vubec, pfi jehoz tvofeni se snad podobne pfiznive pomery k zachovani zbytku 
trasnenek vladly jako v soudobvch vrstvach (stupen aquitansky) u nepfilis vzdaleneho 
Rottu, kdez cetne se vyskytuji. 
O FOSS1LNICH DRUZICH TRASNENEK. 
UBER FOSSILE THYSANOPTERENARTEN. 
Fossilni druhv dosud popsane jsou jednak zastupcove rodu vymfelvch, a sice rodu 
Palaeothrips Sc., Lithadothrips Sc. a Calothrips Sc., aneb vfadeny byly do rodu 
Melanothrips , Thrips , Heliothrips a Phloeothrips , jejichz druhy posud ziji. 
Rod Palaeothrips. Scudderem ze Sev. Ameriky popsany (L. c. 88. a 100.), 
patfi, jak tento sam poznal, mezi Coleoptrata. Hlava jeho jest okrouhla, do predu trochu 
se zuzujici. Tykadla jsou stihla, o sedmi valcovitych clancich. Posledni z nich jest prave 
tak dlouhy jako dva predchazejici, a nelze na nem poznati, ze by byl srostl z mensich 
cash. Prostfedni clanky tykadel jsou na konci trochu rozsifene. Prothorax znacne sirsi 
nez hlava a trochu sirsi nez delsi. Pfedni femora neobycejne tlusta, sotva vice nez dvakrat 
tak dlouha jako siroka; pfedni libie taktez stlustle, o nec.o delsi nez femora; ostatni nohy 
jsou mirneji stlustle a tak dlouhe, ze dosahuji konce abdomenu. Pfedni kfidla neoby¬ 
cejne siroka, na konci nejsirsi. Zde jest jejich sifka o neco vetsi nez ctvrtina delky. 
Hofejsimi kfidly jdou dve podelne zilky, ktere rozdeluji plochu jejich na tfi skoro stejne 
cash. Uprostfed nahle k sobe se trochu sblizuji a spojuji se pficnou zilkou. Na samem 
konci od sebe se vzdaluji. S obema okraji spojeny jsou jinymi pficnymi zilkami, ktere 
nalezaji se v prve a druhe Ifetine delky kfidla. Obe pficne zilky dolejsi. tfetiny kfidel 
jsou o poznani dale v pfed posunutv nez odpovidajici zilky v hofejsi tfetine. Trasne na 
zadnim okraji kfidel jsou asi tfikrat delsi nez na pfednim. Nejen zilka okruzni, nybrz 
i zilky podelne jsou chlupate. Dolejsi kfidla jsou bez Ailek a skoro tak dlouha a siroka 
jako hofejsi. Abdomen jest tlustf. Jediny druh P. fossilis jest l - 6—18 mm dlouhy, 
Obraz jeho, Scudderem provedeny, nalezneme v Zittelo ve: Handbuch der Palaeonto- 
logie, I. Abth., 2. Bd., na str. 784. (fig. 999.). — Kfidla rodu Palaeothrips , jak je 
Scud der popisuje, jsou uplne shodna s kfidly recentniho rodu Melanothrips (Tab. V., 
fig. 39.). Tykadla pak jsou podobne utvofena jako u recentniho rodu Bhipidothrips 
nov. gen. (Tab. V., fig. 43.). Zde ovsem Ize na poslednim clanku poznati, ze povstal 
— 286 - 
