H. UZEL, MONO GRAPH IE DER ORDNUNG THY SANOPTERA. 
Thrips (s. f.) capito mela hlavu skoro tak dlouhou jako sirokou. Bezprostfedne 
za ocima nalezala se pficna cara. Tykadla byla jen o malo dels! nez hlava. Prothorax 
o polovici kratsi nez tato a vice nez dvakrat tak siroky jako dlouhy. Mesothorax byl 
svou velikosti velmi napadny, nebot’ by] deist nez prothorax a skoro teze delkv jako 
metathorax. Mesoscutellum vzadu tfikrat vykrojeno. Koreny hofejstch kftdel byly na- 
sledkem neobvcejnych rozmeru stfedohrudi znacne do zadu posunuty. Abdomen dlouhy. 
Druhy az 7. cl. jeho mely nahofe na kazde strane okrouhlou jamku a obloucek, jenz 
obe jamky spojoval. Zadni kraje clanku abdominalntch byly uprostred obloukovite vy- 
krojeny. Kladelko patrne. Delka tela P4 mm. 
Lithadothrips cucullata (Obr. 1., fig. 8.), v. Schlechtendalem nepravem 
(viz nahore) k rodu Heliothrips pfifadena, vyznamenavala se nasledujtctmi znaky. Hlava 
mela skoro podobu polokoule; oci byly velike. Prothorax vzadu zaokrouhlen, pfednt 
okraj pronota pokryvala pry tylnl cast’ hlavy (proto jmeno cucullata), coz, jak mysli'm, 
jen tlm povstalo, ze hlava se castecne do pfedohrudi vtahla, jak to u tfasnenek po 
smrti casto se deje. Pronotum bylo na okrajtch do kola a castecne tez na povrchu krat- 
kymi chloupky poseto. Nad prednimi kyclemi staly prf jeste tfi delkou svou se vyzna- 
menavajtct chlupy. Zadnt okraj mesoscutella tvofil mezi koreny krtdel nevysoky obloucek, 
k nemuz pry prilehal trojhranny stttek. Abdomen byl siroky. Pfednt a stfednt nohy dosti 
kratke, jejich femora stlustla, asi dvakrat tak dlouha jako siroka; jejich tibie ke konci 
rozstrene. Zadnt nohy dosti silne chlupate, deist a stthlejst nez ostatnt. Druhy cl. tarsu 
byl opatren »dvema malymi teltsky, ktere jevt brzy tvar kulaty, brzy podlouhly, a jejichz 
vyznam nemohl byti urcen pro drobnosf pfedmetu, jejichz pfttomnost’ vsak nent nijak 
nahodilfm zjevem, ponevadz je Ize spatfovati na tomtez mtste tarsu jak u samcu, tak 
u samic.« Tento ustroj, v. Schlechtendalem pozorovany, odpovtda jiste onemzoubkum, 
jez u recentntch nekterych druhu coleoptrat se na tomtez mtste objevujt (Tab. V.. fig. 
47., e). Tykadla zdajt se byti osmiclennymi; tvar jednotlivych clankh nelze jiz spolehlive 
popsati. Delka tela l - 4—1 - 6 mm. — Mysltm, ze jsem nechybil, pfiradiv tento druh ke 
Scudderovu rodu Lithadothrips, a sice vzhledem na jeho prothorax, ktery jest 
tak siroky jako okrouhla hlava, vzhledem na velike oci, na stthla jeho tykadla a jejich 
valcovite clankv a na pomerne dosti stthle nohy, hojne chlupy opatfene. Kftdla cha- 
rakterisujt tento druh na prvnt pohled jakozto zastupce coleoptrat, nebot’ jsou velmi 
siroka, na konci siroce zaokrouhlena a majt na pfednt casti zilky okruznt velmi 
kratke tube chloupky, na zadnt casti jejt pak dloulie tfasne. Krome toho Ize rozeznali 
na vykresu v. Schlechtendalove dve zilky podelne. Z zilek pftcnych je patrna 
jedna, a to sice ta, jez spojuje hofejst zilku podelnou v druhe tfetine jejt delky 
s pfednt cash zilky okruznt. Take tfi chlupy na pfedntch kycltch jsou znakem 
coleoptrat. — Exemplaf povazovany za samcc nezda se jtm byti. 
Palaeothrips longipes, v. Schlechtendalem taktez, a sice nepravem k rodu 
Heliothrips pocttana, mela hlavu v pfedu zaokrouhlenou a za ocima pftcnou carou 
— 290 - 
