J. UZEL, MON 0 GRAF IE RADU „TH Y S AN OPTER A\ 
UVODNI POZNAMKY. 
EINLEITENDE BEMERKUNGEN. 
V teto cash podavam obraz anatomie trasnenek, spojiv vysledky svych praci 
anatomickych s udaji starsimi. Druhy, na nichz jsem hlavne pomery anatomicke sledoval, 
jsou z coleoptrat Aeolothrips fasciata, ze stenopter Thrips physopus, T. flava , Phy- 
sopus vulgatissima, z tubulifer Trichothrips copiosci nov. sp. a Anthothrips aculeata 
i statices. Pfi prac.ich tech pouzival jsem take methody fezu seriovych, a to zvlaste 
k sestrojeni nervove soustavy v hlave a v hrudi, k sestrojenl zenskvch ustrojn pohlav- 
nich s receptaculem a 2lazou mazovou, castecne take ke studiu ustrojn ustnlch, kladelka 
a kostrv chitinove. Pfi studiu soustavy vzdusnic dobrych sluzeb prokazal mi glycerin, 
do nehoz jsem zvtre za ziva ponofil. Konecne podotykam, ze vsecka fakta, u nichz 
neni jmeno nejakeho pozorovatele vyslovne uvedeno, jsou podana na zaklade vlastnich 
zkusenosti. — Iv jednotlivym clankum pfipojil jsem udaje historicke. 
INTEGUMENT. 
DAS INTEGUMENT. 
Pancif chitinovf jest u trasnenek pomerne pevny. Povrch jeho jest obycejne 
pfejemnymi rovnobeznymi vraskami opatren, ktere vice nebo mene spolu splyvaji. Na 
tyle byvajl tyto vrasky zvlaste zfetelne, a ca^to byva z nich jedna hlubsi, tudiz znacne 
patrnejsi nez ostatni (Tab. V., fig. 53.). Jindy tvofi sit’, ktera nejvice vynika na hlave, 
na hrudi a na nohach. Rody, jichz druhy maji sit'kovany a nasledkem toho neleskly 
chitin jsou: Ileliotlirips, Partlienothrips, Prosopothrips a Dictyotlirips. — Blany, 
ktere spojuji pancife chitinove, jsou obycejne sesilene pfejemnymi a velmi cetnymi body 
chitinovymi. neb kratbuckymi, v fadach postavenymi listnickami, aneb konecne, a to 
zvl. na hrudi tubulifer, drobnymi, mnohobokymi, chitinovymi ploskami. 
Zbarveni chitinu jest obycejne tmave, zfidka svetle. Barva hneda a jeji ruzne 
svetlejsi a tmavejsi odstiny a ruzne kombinace se zlutou, cervenou a cernou barvou 
pfevladaji. Casto nalezame tez barvu zlutou v nejruznejsich odstinech, mnohdy, a to zvl. 
na pterothoraxu, s odstinem cervenym. Take barva bila u nekterych samcu se objevuje. 
Tito byvajl vubec bledsimi nez samice, ac to neni nikterak pravidlem. Nekdy jsou tmavsimi 
38 * 
— 299 — 
