H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
neb svellejslmi jen nektere cast! tela; tak casern prothorax jest cerveny, kdezto cele 
ostatnt telo jest cerne; jindy stava se telo ke konci znacne svetlejslm ( Heliothrips 
haemorrhoidalis, Platythrips tunicata , Aeolothrips albocinda), casteji vsak znacne 
tmavslm az cernym ( Tlirips adusta a cetne variety nejruznejslch trasnenek); jindy 
opet jsou 2. a 3. cl. abdom. bile, ac vsecky sousedni jsou cerne (. Aeolothrips albocinda); 
jindy zase jest hlava a hrud’ svetla, abdomen vsak velmi tmavv (Platythrips tunicata, 
Oxythrips hastata var. bicolor , 0. ajugae var. bicolor). U tmavych druhu byva pte- 
rothorax o neco svetlejsl, u svetlych o neco tmavsl. Svetle druhy jsou velmi casto vice 
nebo mene sede zkaleny, a to zvl. nahore na tele; jindy mlvajl odstln zelenavy (Thrips 
communis i aim). Modra barva schazi uplne. —- Tykadla byvaji uprostfed svetla, na 
pocatku a ke konci tmava. Jsou-li zcela tmava, byva aspon 3. cl. o neco svetlejsl. 
Zfldka jsou tykadla v prve polovine svetla, v druhe tmava (Thrips minutissima, T. 
alni). Casto byvaji jednotlive cliinky tykadelnl na basi svetle a ke konci (nekdy velmi 
nahle) tmave. Zcela svetla tykadla jsou vzacnostl (T. flavicornis), rovnez jako tykadla 
jen na basi tmava (Physopus vulgatissima var. albicornis). — Nohy jsou ruzne 
zbarveny. U tmavych druhu byvaji nekdy cele cerne (Megalothrips Bonannii, Crypto- 
thrips lata, C. nigripes ); obycejne vsak jsou pfednl tibie, konce a nekdy i basis stfednich 
a zadm'ch tibil a vsecky tarsy svetle. Take pfednl femora ke konci byvaji svetlejsl. 
Vyjimkou jsou u tmavych trasnenek nohy cele svetle zbarvene (Cryptothrips Icarus 
var. pallipes a Trichothrips pedicularia). U svetlych druhu jsou nohy taktez svetle 
a nikdy nestavajl se tmavslmi nez telo. 
Na panclfi chitinovem nalezaji se poruznu rozestavene dels! a kratsl chlupy 
a ostenkv. 0 chlupech na tykadlech, o clpclch cichovych na nich, dale o chlupech a tfa- 
snlch na kfldlech promluvlme na pflslusnem mlste. — Hlava ma nahore mezi ocima 
obycejne dva dels! chlupy, za ocima pak vzdy venec kratkych ostenku. Prothorax ma 
v predu kratke, do pfedu namlrene chloupky a na prednlch rozlch nekdv (ku pr. 
u Physopus vulgatissima a Melanothrips fusca) dlouhe chlupy smyslove. Na jeho zad- 
nlch rozlch nalezame obycejne po dvou podobnfch chlupech, zfldka po jednom, jenz 
nahrazen b^yva nekdv jednlm ostenkem neb bradavkou. Mezi temito chlupy smyslovymi 
nalezame na zadnlm okraji prothoraxu vets! neb mens! pocet kratslch chloupku neb 
ostenku. Zadnl kraje clanku abdominalnlch jsou vzdy delslmi neb kratslmi chlupy 
opatfeny a na dvou poslednlch jsou tyto chlupy obycejne nejdelsl a nejsilnejsl. U tu- 
bulifer zakoncujl se casto smyslove chlupy na tele, a to zvl. na prothoraxu, malou 
palickou. V jednom pfipade (u druhu SericotJirips staphylinus) jest abdomen velice 
huste pokryt pfejemnymi bllvmi chloupky, ktere mu dodavajl lesku hedvabiteho. Supin 
nikde nenalezame. 
HLAVA. — Tvar hlavy (Tab. VIII., fig. 148.) jest vvznacmy tlm, ze nema dva 
otvory: jeden v pfedu, totiz otvor ustnl, druhy vzadu, totiz otvor, jlmz pfiklada se 
k hrudi, jak byva u jineho hmyzu. nybrz otvor toliko jediny, zadnl. Hlava ma tudlz 
- 300 — 
