J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSAN OPTERA“. 
podobu nadoby, jejiz okraj utvofen jest okrajem tylnim a okrajem celnim. Zvlastni te podoby 
dosahla hlava okolnosti, ze plocha celni ohnula se pres pfedni je.ji okraj na dolejsi jeji 
stranu a tlacila kuzel ustni pfed sebou, az jej vice nebo mene pod prothorax zatlacila. 
Hrdelni plocha, za ustroji ustnimi u jineho hmyzu se nalezajici, zakrnela. takze z m 
nezbylo vice nez pfemala spojovacl blana mezi kuzelem ustnim a prosternem (Tab. VIII., 
fig. 148., g ). Na pfednim okraji hlavy, to jest na rozhram mezi plochou temennl a 
celni, nalezaji se facettovane oci. Mezi nimi umistnena jsou tykadla, jichz zakladni clanky 
od sebe oddeluje mala vyvvsenina pfedniho okraje hlavy o dvou cipcich. Obe tvafe 
prodluzuji se do zadu v malou trojhrannou plpfeku, jez jest od nich silnou chitinovou 
listnou oddelena (Tab. IX., fig. 161., it). Stlustly celni okraj hlavy vchlipuje se u tere- 
brantii na kazde strane dovnitf, a to smerem k oku. IT nekterych druhu dosahuje leva 
vchlipenina zadniho okraje jeho (Tab. IX., fig. 161., s). prava pak dospeje sice nekdy 
az k oku, ztraci vsak vzdy souvislost’s okrajem celnim (t). U tubulifer maji tvto ychli- 
peniny podobu malych chitinovych klicek, a pozorujeme je vzdy as uprostfed mezi okem 
a okrajem cela. Krome techto vchlipenin nalezame jeste jine, ktere s okrajem timto 
souvisi, a o ktere zakladni kus stetinovitych kusadel prveho paru fee opira. Tyto vytvory 
tfasnenkam terebrantialnim schazeji. Okraj celni jest u tubulifer symmetricky, u tere- 
brantii vsak vybiha na leve strane do pfedu v ostry uhel, jenz smefuje k oku a na 
svem hrotu ma nahofe popsanou vchlipeninu (Tab. IX., fig. 161., r). 
HRUD. — Prothorax jest volne pohyblivy; mesothorax a metathorax spolu sru- 
staji; celku rikame pterothorax. — Prothorax pfileha v pfedu tesne k hlave; jest pra- 
vidlem sirsi nez tato a obycejne asi tak dlouhv neb jen malo delsi; v fidkych jen 
pfipadech presahuje delka jeho znacne delku hlavy, jako ku pf. u zastupcu rodu Chi- 
rothrips. U lohoto rodu a u vsec.h tubulifer rozsifuje se prothorax cim dale do zadu 
tim vice, takze vzadu jest znacne sirsi nez hlava. V tomto pfipade tedy ma tvar licho- 
bezniku. Jinak ma vsak tvar ctynihelniku s rohy zaokrouhlenymi. Po obou stranach 
za prostredkem vchlipuje se casto chitinovy pancif, takze povstavaji kratke ostre 
bodce, dovnitf prothoraxu nanfifene, ktere slouzi k upevneni svalu. Take zadni okraj 
ma nekdy po kazde strane takovy bodec; jindy pak jen stfed jeho chitinovou vchli- 
peninou jest opatfen. Spodni strana prothoraxu (prosternum) ma prvni par noh a jest 
u terebrantii blanita, u tubulifer vsak ma tenke c.hitinove platy (Tab. VII1., fig. 
148., i). ■— Pterothorax jest u okfidlenych druhu .terebrantii znacne delsi a sirsi nez 
prothorax; u bezkfidlych pak jest casto jen as tak dlouhy a sotva sirsi. Jsou-li 
samci nejakeho druhu, jehoz savnice jsou dlouhokfidle, kratkokfidli, maji pterothorax 
znacne uzsi a kratsi nez tyto; nelze tedy souditi ze zmenseneho pterothoraxu kratko- 
kfidleho samce na kratkost’ kfidel samice, jak Jordan se domniva. Kdvz vsak sa- 
mice jest, byt’ i jen vyjimkou neokfidlena, schazeji kfidla pravidlem take samci. Vy- 
jimkou v tom ohledu jest jen druh Sericothrips staphylinus, u nehoz nalezame krome 
kratkokfidlvch samcu tez nektere okfidlene. Tito ovsem odpovidaji samicim okfidlenym, 
— 301 — 
