H. UZEL, MONO GRAPH IE DER ORDNUNG TH YSANOPTERA. 
ktere mezi neokftdlenymi jednotlive se objevujt. Vyskytujt-li se od jednoho a tehoz druhu 
samice dlouhokftdle a kratkokftdle, jak to velmi zhusta se pfihazt, majt tyto obycejne 
pterothorax znacne mens! a uzst nez ony. Vyjimky od toho pravidla jsou ftdke (ku pf. 
RJiapliidothrips longistylosa). Z tubulifer majt druhy, jejichz kftdla vzdy uplne jsou 
vyvinuta, tez pterothorax u obou pohlavi znatrne deist a sirst nez prothorax. U druhu 
vsak, u nichz samice majt kftdla pravidlem zakrnela, jest i pterothorax u obou pohlavi 
zkracen. Majt-li tyto druhy vyjimkou (jen samice) kftdla uplna, zustava pterothorax zkra- 
cenym, jest vsak vzdy o neco sirst nez u druhu kratkokftdlych. Ma-li tedy nekterf 
samec tubulifer kftdla zakrnela a tudtz kratky pteroLhorax, nelze ani zde souditi, ze tez 
jeho samice jest vzdy kratkokiidlou. — Hofejst cast pterothoraxu tvoft mesonotum (Tab. 
VIII., fig. 148., j; fig. 149., a) a metanotum (Tab. VIII., fig. 148., 1; fig. 149., b, c), 
dolejst cast’ jeho tvoft mesosternum (Tab. VIII., fig. 148., fc; fig. 151., m ) a metasternum 
(Tab. VIII.. fig. 148., m; fig. 151.. o). Mesonotum jest proti melanolu velmi uzke, do- 
sahujef jen as poloviny delky jeho. Mesosternum vsak jest pravidlem tak dlouhe jako 
metasternum. Mesonotum obrneno nahofe deskou, ktera sluje mesoscutellum. Tato deska 
vchlipuje se uprostfed na zadntm svem okraji dovnitf. Krome toho zda se, jakoby cely 
zadnt okraj bvl ohnut dovnitf tela. Tato zdanlive ohnuta cast’ (L zv. diaphragma), ktera 
ma uprostfed bodec do zadu smefujict, utvofena jest chitinovymi konci svalu, ktere se 
na okraj pfikladajt. Mesosternum jest podobne jako mesoscutellum na zadntm okraji 
uprostfed dovnitf vtazeno. K teto vtazenine, ktera byva dvouramenna, pfikladajt se taktez 
konce svalu. U druhu Aeolothrips fasciata posunuta jest vice do prostfed mesosterna 
(Tab. VIII.. fig. 151., n). Toto jest nekdy tak velike, ze ohnutymi okraji svfmi zasahuje 
az na hofejst stranu tela (u druhu Partlienothrips dracaenae). Obycejne vsak jest ob- 
mezeno jen na ventralnt stranu mesothoraxu, a mezi ntm a mesonotem lezt pak plalv 
postrannt (pleuralie). U mnohych tfasnenek terebrantialntch jest po kazde strane jeden 
takovf mohutny postrannt plat (Tab. VIII., fig. 150., d). U tubulifer nalezame po kazde 
strane ctyfi desticky, z nichz na Tab. III., obr. 20., lze videti obe hofejst. — Metanotum 
pokryto jest obycejne dvema panctfi, z nichz pfednt jest silnejst a sluje metascutellum 
(Tab. VIII., fig. 149., 6). U bezkfidlych druhu pokryva metanotum jen jedina, velmi si- 
roka deska (Tab. VIII., fig. 148., 1). Metascutellum jest na pfedntm okraji stlustle. Na 
ten to okraj pfikladajt se cetne svaly. Metasternum ma uprostfed. zadntho okraje (u rodu 
Aeolothrips vsak [Tab. VIII.f fig. 151., p] dale do pfedu posunutou) vchltpeninu chi- 
tinovou, podobnou one na mesosternu. U nekterych bezkfidlych tubulifer vsak jest ta 
vtazenina zakrnela, a nalezame pak na kazde strane metasterna. jen jednu stlusteninu, 
ktere vespolek nesouvist. Mezi metasternem a metanotem lezt dlouhv postrannt platek, 
ktery jest obycejne pfirostly k metasternu (Tab. VIII., fig. 149., g\ fig. 150., g). Krome 
platu postranntch, jez jsme az dosud poznali, nalezajt se jeste mezi mesothoraxem a me. 
tathoraxem nad panvemi stfedm'ch noli obycejne dve desticky (fig. 150., e, e ). Panve zad¬ 
ntho paru noh umtstneny jsou na zadntm okraji metasterna. — Hofejst kftdla pfikla- 
— 302 — 
