H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDN.UNG THYSANOPTERA. 
kycle jsou zvelicene a uzaviraji mezi sebou kuzel ustnl, k prosternu pfilozeny. Pfedni 
femora byvaji caslo stlustla, a to merou nekdv velmi znacnou. U mnohych samcu tubu- 
lifer dosahuje stlusteni to miry, nejvetsi (Tab. II., fig. 18.). Zpusobeno jest hromadenim 
se Cetnych svalu ve stehnu, jez pfednim noham zjednavaji potfebnou silu, aby mohly 
telo protahovati uzkymi skulinami kury. V jednom pfipade (u druhu Acantliothrips 
nodicornis) opatfena jsou femora prveho paru noh pfed koncem uvnitf silnvm kratkym 
bodcem (Tab. IV., fig. 81.), jindy pak (u druhu rodu Cliirothrlps [Tab. I., fig. 2.; 
fig. 7.] a ponekud tez u druhu Dictyothrips reticulata) jest okraj jejich na konci vne 
ohrnut a tvofi odstavajici zub. Tibie. nebyvaji dels! nez femora, vzdy vsak o neco slabsi. 
Vyjimkou jen jsou .znacnou merou rozsifene (zvl. u druhu Aptinothrips rufa [Tab. IT, 
fig. 17.J a tez u rodu Belotlirips ); v tom pripade vsak jsou vzdy na basi velmi uzke. 
Pfedni tibie opatfeny u nekterych tubulifer, jichz tarsus jest aspon u jednoho pohlavi 
ozubeny. kratkym, ostrym, k tarsu pfilehajicim zubem. Z tfasnenek terebrantialnich maji 
druhove rodu Smlnyotlirips na konci pfednich tibii dva zuby vedle sebe stojici, dru- 
hove: Physopus phalerata, intermedia a ulicis jediny. Na konci pfednich a stfednich 
tibii stavaji nekdy dva^ kratke pohvblive ostny. Zadni tibie maji obycejne na konci 
taktez dva ostny a pfed nimi na vmtfni strane dve fadv podobnych ostnu. Prvni clanek 
tarsu jest velmi kratkf a na konci sikme utaty. Druhy clanek jest znacne delsi. Oba 
jsou valcovite. Tubulifera maji na pfednich nohach jednoclenny tarsus, ktery casto 
u obou pohlavi, jindy jen u samcu na vnitfni strane zubem jest opatfen. U tfasnenek tere¬ 
brantialnich ma pfedni tarsus druhu Physopus ulicis na dolejsi strane u obou pohlavi 
dva male ostre hrbolky, vedle sebe stojici, a zakoncuje u druhu Physopus robusta 
a inconsequens malym, dolu obracenym zoubkem, u druhu Oxythrips ajugae a 0. 
firma dosti silnvm nehytkem. Thrips calcarata ma na nem dlouhy tenky zub. U druhu 
rodu Rhipidothrips a Aeolothrips opatfen jest pfedni tarsus jak samcu tak samic malym 
dvouzubym ustrojem. Druhy’ clanek tarsu zadnich noh ozbrojen jest u druhu rodu 
Deudrothrips silnvm tupym ostnem. Na konci ma tarsus tfasnenek dva pohyblive drapky, 
ktere jsou pevnfe pfirostle k laloku koznimu, jenz mezi nimi se naleza. 
Chtejice blize poznati ukonceni nohv tfasnenek, zvolime si nejvhodneji larvu 
nektereho velikeho druhu, do celedi tubulifer nalezejiciho. Larvy maji totiz pro pozo- 
rovant nase tu vyhodu, ze vsecky casti nohy jsou pruhledne a protoz pfedmety i uvnitf 
se nalezajici zfejme. Na Tab. VIII., fig. 152.— 155. vidime konec nohy larvy druhu 
Trichothrips copiosa nov. sp. Mezi obema drapky (b) naleza se lalok kozni (a). Drapky 
nejsou celou plochou k nemu pfirostle, nybrz na konci volne. Kofeny jejich jsou ve- 
spolek sblizene a spocivaji na hakovite stlustenine chitinove (e). k niz jsou pfipevneny 
tak, ze mohou se.do jiste miry volne kolem ni pohybovati. Ke kofenum jejich pfipojuje 
se z kazde strany chitinova obruc (f). Obe obruce jsou na druhe strane nohy pfipevneny 
na chitinovou tve (.g), celou tibii se tahnouci, a mimo to jsou pevne pfirostle ke kuzi, 
pod niz lezi. Pfedstavime-li si nyni, ze zvife svalem onu chitinovou tyc trochu stahne 
— 304 
