H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
tula neb acetabulum suctorium, nekreslt ho vsak nikde spravne. R. 1874. vyobrazuje 
Uljanin (L. c. 98.) nohu s mechyfkem od druhu Thrips physopus a vkresluje tez 
drapkv k mechyfku pfilehajtct. R. 1888. konecne podal Jordan (L. c. 162.) pravde 
dosti pfimefeny popis chodidla tfasnenek i jeho funkct, zvoliv k tomu druh Aeolothrips 
fasciata a druh Phloeothrips brunnea i larvy jeho. 
KRIDLA. 
FLUGEL. 
Kftdla tfasnenek jsou velmi uzka a dlouha. U terebranth jsou hofejst kndla 
znacne tuzst a o neco deist nez kftdla dolejst; u tubulifer jsou oba pary velmi tenke, 
blanite. Tubulifera a coleoptrata maji krtdla po cele sve deice skoro stejne siroka a na 
konci zaokrouhlena. Nektere rody tubulifer (zvl. rod Anthothrips ) majt oba pary kftdel 
uprostfed zuzene, takze podoby podesve nabyvajt. Tfasnenky terebrantialnt vykazujt krtdla 
na basi dosti siroka; nedaleko za bast se vsak zuzujt a zustavajt v tom stavu az do 
pfiostfeneho konce. Jedinv rod Parthenothrips ma krtdla po cele deice skoro stejne 
siroka. Hofejst i dolejst krtdla vsech tfasnenek majt na basi pravidlem malou supinku, 
od plochy kftdla oddelenou (Tab. VI., tig. 97., h). 
Zilky v kftdlech jsou u tfasnenek velmi spore. Hofejst kftdla majt u terebrantit 
krome zilky okruznt, obrubujtct je kol do kola, jeste dve zilky podelne a nejvyse pet 
zilek pftcnych. — U coleoptrat (Tab. V., tig. 39.) vychazejt obe zilkv podelne z base 
a be£t vedle sebe az do konce kftdla, kdez kazda zvlast’ vvusfuje do zilky okruznt. Tyto 
dve zilkv spojuje as uprostfed kftdla kratka zilka pftent. Hofejst ^ilku podelnou. spojujt 
s pfednt castt zilky okruznt dve zilky pftcne, a to na konci prve a druhe tfetiny delky 
kftdla. Dolejst zilku podelnou spojnji se zadnt castt zilky okruznt u rodu Melanothrips 
taktez dve zilky pficne, prave pod pftcnymi zilkami hofejstmi stojtct. U ostatntch rodu 
coleoptrat vsak jest jen zilka v druhe tfetine se nalezajtct patrna. Zadnt par kftdel nema 
okruznt zilky. Z jedine podelne zilky nalezame u coleoptrat nekdy jen zbytek na basi 
kftdla. — U stenopter (Tab. VI., tig. 97.) vychazt hofejst (hlavnt) 2ilka taktez z kofene 
kftdla, dolejst (vedlejst) vsak vznika teprv asi v prve tfetine delky jeho a pfiklada se 
k nt vice nebo mene zfetelne pomoct sikme zilky pftcne. Obe zilky podelne bezi pak 
rovnobezne obycejne az pfed konec kftdla, kdez se ztracejt, nikdy s zilkou okruznt se 
nespojujtce. U druhu Parthenothrips dracaenae (Tab. II., tig. 12.) ohyba se hlavnt 
2ilka nedaleko za mtstem, kde se k nt pfiklada zilka vedlejst, nahoru a spojuje se s zilkou 
okruznt. U druhu Heliothrips haemorrhoidalis rozdeluje se zilka podelna, vychazejtct 
z kofene, na konci prve tfetiny ve dve vetve, z nichz hofejst bezt az do konce kftdla 
tesne vedle pfednt Cash zilky okruznt, dolejst pak tesne vedle zadnt jejt cash. U druhu 
Sericothrips staphylinus jest jen hlavnt zilka vyvinuta (Tab. V., fig. 52.). Pftcne 2ilky 
jsou v kftdle stenopter vubec velmi nezfetelne. Jedna z nich spojuje hlavnt zilku s pfednt castt 
— 306 — 
