J. UZEL. MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
Zilky okruznf as v prve tfetine delky kffdla a druha za jeho polovinou (Tab. VL, fig. 97., f, g ). 
0 tfeti jsme se jiz nahofe zmfnili. Dolejsf kndla nemajf zilky okruznf a pravidlem probfhaje 
toliko jedna zilka podelna; jen u rodu Dendrothrips dve, z nichz hofejsf jest slaba. — Tubu- 
lifera nemajf zilek okruznfch na kfidlech vubec; na basi hofejsfho i dolejsfho jejich paru 
nalezame jen zbylek jedine zilky, podelne, ktery vsak nekdy az poloviny kndla dosahuje 
(u Megalothrips Bonannii a Idolothrips Schotti i angustifrons). — Supinka na basi kffdel 
trasnenek terebrantialnich, o nfz jsme se jiz zmfnili, jest na pfednfm paru opatrena zilkou, 
ktera ji obrubuje kol do kola. Vedle vnitrnf casli teto zilky bezf melka ryha. Na supince 
zadnfch kndel mizf zilka ji lemujfcf obycejne docela. takze supinka jen ryhou od plochy 
kffdla jest oddelena. U tubulifer menf se supinka na zadnfch kfidlech v prfvesny lalucek. 
Okraje kffdel trasnenek vyznamenavajf se tfm, ze ozdobeny jsou dlouhymi tenkymi 
tfasnemi. U tubulifer jsou oba pary kffdel na obou okrajfch stejnomerne hustymi tfa- 
snemi posety; pfed koncem zadnfho okraje horejsfch kffdel stojf tfasne ty ve dvou 
fadach. U stenopter jsou zadnf okraje kffdel velmi dlouze tfasnite; u hofejsfch kffdel 
jsou tfasne po dvou sblfzene. Pfednf okraje hofejsfch kffdel opatfeny jsou tfasnemi 
o neco kratsfmi, mezi nimiz obycejne stojf kratke tuhe brvy. Na dolejsfch kfidlech jest 
pfednf okraj poset u vsech terebrantif kratkymi ffdkymi tfasnemi. U coleoptrat schazejf 
tfasne na pfednfm okraji hofejsfch kffdel docela; u rodu Melanothrips a Rhipidothrips 
nalezame tam jen tuhe brvy. U tubulifer vychazejf tfasne z plochy kffdla pod okrajem, 
u terebrantif vsak stojf na zilce okruznf. Jen u rodu Dendrothrips vychazejf z mezery 
mezi zilkou okruznf (ktera vsak zde bezf pod pfednfm okrajem) a liofejsf zilkou podelnou. 
Tfasne zajiste slouzf k tomu, abv povrch kffdla zvetsily a Ifm pfi letu merou vetsf 
o vzduch opffti se mu pomahalv. V klidu nezaujfmajf velikeho mfsta, jsouce vedle 
kffdel slozeny. 
Zilky podelne jsou v hofejsfch kfidlech kratkymi, tuhymi, jen vyjimkou pfemalymi 
chlupy opatfeny, a sice tak pravidelne, ze rozestavenf a poctu jejich Ize uziti za znak 
svstematicky. Obycejne jest hlavnf zilka u stenopter opatfena na onom mfste, pod nfmz 
vznika zilka vedlejsf, tfemi chlupy (velmi zffdka ctyfmi neb peti). ktere jsou od chlupu 
sousednfch v pravo i v levo mezerou oddeleny. Hlavnf zilka bfva pak az ke konci 
kffdla nekdy stejnomerne chlupy poseta, obycejne vsak ma uprostfed jeden a ke konci 
dva chlupy (vyjimkou jen dva neb ctyfi). Vedlejsf zilka byva po cele sve deice chlupy 
poseta. Podelna zilka v kfidlech dolejsfch jest jen na basi nekolika chlupy opatfena. 
Coleoptrala majf obe zilky podelne tuhymi chlupy posety. Zilky pffcne jsou nahe. 
Porovnanf ^ilek v kfidlech tfasnenek s Zilkami jineho hmyzu nemuze jeste spravne 
provedeno byti, ponevadz nezname temef Mdnych z pfecetnVch die meho domnenf 
rodu krajin mimoevropskych, ktere zajiste rozvetvenfm svych 2ilek odchylnym uka^ou 
nam snad casern cestu, kterou se v tom ohledu brati mame. Redtenbacher a Jordan 
tvrdf, ze hofejsf zilka podelna v kffdle rodu Aeolothrips odpovfda zilce v kffdle sfdel, 
jez sluje mediana, a dolejsf zilce rovnokffdlych, ktera se nazyva vena interno-media. 
39 * 
— 307 — 
