H. UZEL, MONOGRAPHIE der ordnung thysanoptera. 
0 zilce, ktera bezi na vnitfni strane supinky, zda se, ze opravdu odpovida zilce rovno- 
kfidlych, zvane vena analis. 
Cely povrch kfidel u vsech tfasnenek terebrantialnich jest pokryt velice huste 
pfejemnymi jehlickami. U druhu Parthenothrips dracaenae jsou kfidla podobne sit'ko- 
vana jako povrch jeho tela. — Take slusi zminiti se zde o hackovitem pfistroji, na 
basi dolejslho kridla u nekterych trasnenek se vyskytujicim, jenf slouzi k zachyceni 
kridla hofejsiho za tim ucelem, abv obe kridla pfi letu vespolek pevne souvisela. — 
U rodu Aeolothrips naleza se nad korenem horejsiho kridla silna supinka chitinova, 
ktera pfilisnemu ohrnuti jeho zabranuje. 
V klidu jsou kridla u terebrantii slozena tak, ze horejsi lezi na tele vedle sebe, 
casto ke konci od sebe se vzdalujice; pod kazdfm pak kridlem horejsim lezi prislusne 
kridlo dolejsi. U tubulifer lezi vsecka ctyri kridla v klidu tak, ze ve druhe polovici sve 
delkv presne jedno druhym jest krvto (Tab. VII., fig. 142.). 
U nekterych druhu zakrnuji kridla v jednom neb obou pohlavich tou merou, ze 
pterothorax nepresahuji aneb jen malo, velmi zridka az k ctvrtemu clanku abdom., jej 
prerustaji. Takove pahylkv kfidel zobrazeny jsou na Tab. VI., fig. 105. a 106. Na 
horejsim takto zakrnelem kridle lze.spatriti supinku uplne vyvinutou a tez zilku okruzni, 
pahylek obrubujici. U maleho pomerne poctu druhu schazeji kridla uplne, takze ani nej- 
mensich zbytku nelze spatriti. Tak ku pr. u rodu Aptinothrips, Prosopothrips a u bez- 
kfidle formy druhu Aeolothrips albocincta. 
SVALY. 
MUSCULATUR. 
Cele telo prostonpeno jest cetnymi svaly, z nichz zvlaste mnohe jsou umistneny 
v hrudi, kdez slouzi k pohybu noh a bud’ primo neb nepfimo k pohybu kfidel. Mnohe 
z nich usazuji se na konce vchlipenin chilinovych, o nichz jsme nahofe promluvili, a na 
zadni okraj mesoscutella, kdez jejich chitinove konce tvofi tak zvane diaphragma. Mezi 
timto a pfednim okrajem mesoscutella napnuty jsou die Jordan a dva pary nepfimych 
svalu letacich: vnitfni mohutnejsi a vnejsi slabsi. V metathoraxu svaly ty zakrnuji. Jine 
svaly prostupuji hrud ve smeru kolmem. V abdomenu vynikaji zvlaste cetne, kratke 
svaly, ktere spojuji vzdv dva za sebou nasledujici clanky a vtahovani jednoho do dru- 
heho umoznuji. Take kladelko samicek jest mnohymi svaly opatfeno, jez vetsinou 
umistneny jsou v pfedposlednim clanku abdominalnim. 
SOUSTAVA NERVOVA. 
NERVENSYSTEM. 
Soustava nervova jest u tfasnenek velmi koncentrovana, a to sice u tubulifer 
merou jeste vetsi nez u terebrantii. U tech to studovana byla Jordanem na druhu 
— 308 
