H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG TH.YSANOPTERA. 
USTROJE SMYSLOVE. 
SINNESORGANE. 
USTROJE HMATU. 
TASTWERKZEUGE UND TASTORGANE. 
Ke hmalu slouzi tfasnenkam tykadla, makadla a chlupy hmatave, 11 a ustrojtch 
ustntch a poruznu na tele rozestavene. 
Tykadla tfasnenek, obycejne as tak diouha jako hlava a prothorax dohromadv, 
smefujt do pfedu. Clanky jejich jsou dosti stihle, jen prve dva, zvlaste pak druhv, jsou 
zejmena u tfasnenek terebrantialntch zavalitejst, sirs! a pravidlem kratst nez nasledujtct. 
Pocet clanku tykadelnlch koli'sa mezi sesti az devtti. — Tubulifera maji tykadla vzdy 
osmiclenna. Tfett clanek jejich byva casto nejdelsim v celem tvkadle. Sedmy clanek 
jest vzdv kratstm a vMv aspon o neco uzstm nez clanky pfedchazejict. Poslednf jest 
pfispicately a vzdy kratst a znacne uzst nez sedmy; jest nejmenstm clankem v celem 
tvkadle. U druhu Cephalothrips monilicornis tvoft poslednt tfi clanky dohromady 
jakysi celek (Tab. VII., fig. 135.). — Stenoptera majt tykadla sesti- a£ osmiclenna. Rody 
Parthenothrips, Thrips, Baliothrips, Sminyothrips, Stenothrips, Bolacothrips a Platy- 
thrips majt tykadla sedrniclenna. Sedmy clanek jejich jest mnohem kratst a uzst nez 
pfedchazejict a sluje stylus. Sestv clanek bvva nejdelsim z celeho tykadla, takze sedmy 
clanek jen jako maly apicalnt pftvesek se jevt. Jen u rodu Parthenothrips jest 6. cl. 
mnohem kratst nez paty (Tab. VI., fig. 93 ), a take 7. cl. v deice znacne ho pfekonava. 
U rodu Drepauothrips zmizela hranice mezi sedmym clankem a sestym (Tab. VII.. 
fig. 113.), takze tykadlo jest jen sesticlennym, s sestym clankem mohutnym, pfispicatelym. 
Rody Chirothrips , Limothrips , Sericothrips, Physopus, Rhaphidothrips , Oxythrips , 
Pachythrips, Anaphothrips, Aptinothrips, Belothrips. Dictyothrips, Dendrothrips , 
Prosopothrips a Heliothrips majt tykadla osmiclenna. Dva poslednt clanky jejich jsou 
mnohem u2st a obycejne kratst nez pfedchazejict a tvoft dohromady tak zvany stylus. 
SestY clanek byva Lake u techlo tfasnenek nejdelsim z celeho tykadla a ma u druhu 
Anaphothrips virgo (Tab. VI., fig. 75.), Dendrothrips tiliae a D. Degeeri pfed koncem 
.zfetelnou sikmou pfehradku, takze u nich tykadlo zda se byti devtticlennvm. U variety 
connaticornis druhu Aptinothrips rufa schazt stylus uplne (Tab. VI., fig. 79.), a ty¬ 
kadlo stava se sesticlennym, s sestym clankem velikym, pfispicatelym. Neobycejne dlouhy 
a tenky stylus maji rody Rhaphidothrips (Tab. VI., fig. 70.), Heliothrips (Tab. VI., 
fig. 91.) a Belothrips (Tab. VI., fig. 80.). U rodu posledne jmenovaneho jest stylus skoro 
tak dlouhy jako clanek sesty. U rodu Heliothrips jest druhy clanek stylu znacne prodlouzen, 
takze delkou svou skoro se vyrovnava nejdelstmu clanku tfettmu. U rodu Rhaphidothrips 
pak stylus dokonce znacne pfesahuje delku pateho a sesteho clanku dohromady. Tvto dva 
clanky pfikladajt se zde k sobe sirokou plochou a tvoft tak vespolek jakysi celek. Podobne 
— 310 — 
