J. UZEL, MONOGRAFIE RADU *THYSANOPTERA“. 
tesne spojeni pateho a sesleho clanku nalezame tez u druhu Physopus ulmifoliorum 
a Baliothrips dispar (Tab. VII., fig. 108.). Pokud se tvaru clanku tyce, slusi jeste 
poznamenati, ze u druhu Chirothrips manicata prodluzuje se druhy clanek na vnejsi 
stranu v trojhranny siroky zub (Tab. V., fig. 49.); u druhu Limothrips denticornis 
podobne utvoren jest clanek treti (Tab. I., fig. 8.). — Coleoptrata majf tykadla deviti- 
clenna. U rodu Melanothrips (Tab. V., fig. 35.) jsou vsecky clanky v deice ne pfilis 
rozdilne. Posledni dva - jsou nejkratsimi a nejuzsimi. U rodu Rhipidothrips (Tab. V., 
fig. 43.) jest treti clanek nejdelsim z celeho tykadla, a posledni tri srustaji v jediny 
celek, na nemz vsak zretelne lze spatrovati hranice clanku, z nichz se sklada. U rodu 
Aeolothrips (Tab. V., fig. 46.) jsou treti a ctvrty clanek neobycejne dlouhe, valcovite, 
a pet poslednich clanku srusta v mohutny celek se zretelnymi hranicemi jednotlivych 
cash, z nichz prvni jest as tak dlouha jako ostatni dohromady. — Nepravidelnosti v tvaru 
clanku tykadelnich jsou velmi hojne. Casto srustaji na tykadle jedne stranv dva az tri 
clanky v jedinou objemnou hmotu. jindy meni se dvouclenny stylus v maly neclankovany 
privesek. U druhu Aeolothrips fasciata a albocincta jest uplny srust poslednich peti 
clanku dosti obvcejny. 
Vlastnimi ustroji hmatavymi na tykadlech jsou cetne chlupy, ktere bud’ jsou po- 
ruznu na nich rozestaveny, aneb tvofi pred koncern jednotlivych clanku kruh. U rodu 
Parthenothrips a Heliothrips prodluzuje se konec stylu v neobycejne dlouhy hmatavy 
vlasek. U rodu Dendrothrips naleza se na sestem clanku jeden ohnuty silny a dlouhy 
chlup hmatavy, ktery dosahuje skoro konce tykadla. 
Po tykadlech jsou hlavnim sidlem hmatu makadla. Makadla maxillarni jsou vzdy 
znacne delsi nez makadla labialni, kterazto u rodu Dendrothrips a Belothrips skoro 
uplne zakrnuji. U tubulifer jsou oba pary makadel dvouclenne. Prvni clanek jejich jest 
velmi kratky. U terebrantii jsou makadla maxillarni dvou- neb tficlenna, makadla labialni 
pravidlem dvou-, a jen u rodu Aeolothrips a Rhipidothrips ctyrclenna. Tficlenna makadla 
maxillarni maji rody: Chirothrips, Sericothrips , Physopus, Raphidothrips, Oxythrips , 
Pachythrips, Anaphothrips, Aptinothrips, Belothrips , Dictyotlirips, Prosopothrips, 
Thrips , Sminyothrips, Bolacothrips , Drepanothrips a vsecka coleoptrata; dvouclenna 
makadla maji rody: Limothrips, Dendrothrips, Heliothrips, Parthenothrips, Balio- 
thrips , Stenothrips a Platythrips. Je-li makadlo trojclennym, byvaji obycejne vsechny 
tri clanky stejne dlouhe. U rodu Aptinothrips jest prvni clanek znacne delsi nez 
ostatni dva, a u druhu Oxythrips firma jest prostredni neobycejne maly. Makadlo ma¬ 
xillarni dvouclenne ma u rodu Limothrips a Dendrothrips oba clanky asi stejne dlouhe; 
u rodu Heliothrips , Parthenothrips, Baliothrips, Stenothrips a Platythrips jest vsak 
druhy clanek znacne delsi nez prvy, a zrejme na nem lze znamenati, ze povstal srustem 
dvou clanku. Tubulifera maji druhy clanek makadel maxillarnich na konci pravidlem 
£tyrmi chlupy hmatavymi opatreny; u terebrantii stoji pak na konci jejich tri az pet, 
zridka vice takovych chlupu. Krome toho naleza se jeste na basi posledniho jejich 
— 311 — 
