H. U Z EL, MO NO GRAPH IE DER ORDNUNG THYS AN OPTERA. 
USTROJE SMYSLOVE NEZNAMEHO UCELU. 
SINNESORGANE VON UN BEK ANN TER FUNCTION. 
Takovym ustrojem je dlouha cira supinka, ktera jednim okrajem pfileha na spodni 
stranu sesleho clanku tykadla a v pfedu v cipek je prodlou^ena. Naleza se u druhu 
Physopus ulicis a phalerata (Tab. V., fig. 58., a). Jiny zahadny ustroj smyslovy spa- 
tfujeme u rodu Aeolothrips. Na tfetim a ctvrtem clanku tykadelmm jest totiz v druhe 
polovine dlouha hluboka ryha, chilinu prosta a pokryta svetlou blankou. U tehoz rodu 
naleza se jeste na sestem clanku tykadla male okrouhle svetle mislo. — Ivonecne nalezl 
B o his (L. c. 167.) u tubulifer dve rourovite prohlubiny na jazyku, z nichz v kazde 
naleza se dlouha svetla stetina, ktera na kazde strane z ctpku jazyka vycniva. Ucel 
toboto pfistroje nedovede si vysvetliti. 
USTROJE ZAZIVACI. 
VERDAUUNGSORGANE. 
Zazlvaci roura pocina usty. ktera lezi na vrchole kuzele ustniho a koncl fiti na 
spicce posledniho clanku abdominalniho. Rozeznavame na ni tri cash, totiz stfevo pfednl 
(jlcen), stfevo prostfedni (zaludek) a stfevo zadni. 
Pocatek stfeva pfedniho lezl v kuzelu ustnim, ktery utvofen jest ustroji ustnimi. 
0 ustrojich techto hodlame obsirne pojednati, ponevadz pfave ony nejvice charakterisuji 
hmyz tfasnokfldly jakozto fad a velmi zajimavymi se stavaji tim, ze na nich lepe nez 
kdekoli jinde sledovati muzeme postup, kterym ustroje ssave vznikaji z kousavych; spo- 
jujit’ totiz tfasnenky oba ty druliy kusadel v jedno. — Nejprve popiseme kratce, k vuli 
vseobecne orientaci, podobu ustroju ustnich, nacez pfikrocfme k dukladnejsimu ohleda- 
vani jednotlivvch casti*). 
Sosak tfasnenek neboli kuzel ustni, jak jej pro jeho podobu kuzelovitou nazfvame, 
naleza se, jak jiz dfive praveno, vice nebo mend, nekdy uplne pod pfedohrudi, takze 
zda se byti pfiveskem teto. Tak je tomu u tubulifer (Tab. VIII.. fig. 148.). V klidu jest 
sosak pfitlacen k prosternu a lezi mezi kyclemi prveho paru noh, u tubulifer v pro- 
hlubine jeho. Delka sosaku u jednotlivych rodu znacnou merou se meni. Obycejne saha 
jen do poloviny prosterna; zfidka dosahuje konce jeho, jakz tomu jest ku pf. u rodu 
Poecilothrips. Tez tvar jeho jest rozdilny. U vetsiny rodu tfasnenek terebrantialnich jest 
sosak sirok^ a tupy, u jinych (ku pf. u rodu Aeolothrips a Rhipidothrips ) tenky a ostry. 
U tubulifer maji taktez nektere rody kratky, siroky a tupy sosak (Megalothrips, Crypto- 
thrips, Anthothrips, Zygothrips, Cephalothrips a Trichothrips) ; u jinych pak jest 
uzky, dlouliy a ostry (Phloeothrips, Acanthothrips , Liothrips, Poecilothrips). V cas 
pfijimani potravy jest kuzel ustni pomoci svalu skoro kolmo na osu tela postaven. 
*) Druhy nami v tom ohledu zkoumane jsou zvlaste Aeolothrips fasciata, Trichothrips copiosa 
a pedicularia , Anthothrips statices , Cryptothrips dentipes a Poecilothrips albopicta. 
— 314 — 
