H. UZEL, MONO GRAPH IE DER ORDNUNG THYS ANOPTKRA. 
oddeleny jsou casti jeho: submentum (Tab. IV., fig. 30., c), mentum (Tab. IV., fig. 30., 
d; Tab. IX., fig. 161., e) a ligula (Tab. IX., fig. 161., i). Tyto hranice jsou nejpatrnej- 
simi u rodu Aeolothrips, kdez pozustavaji ze svetlych a pomerne sirokych spojovacich 
blan (d). Mentum ma na svem konci, a sice casto na svetlem blanitem miste (Tab. IX., 
fig. 161., g) druhy par makadel (h). U rodu Aeolothrips prodluzuje se nahofe po 
kazde strane v tenky dlouhy vybezek (f), ktery pfiklada se na okraj otvoru ustniho. 
Ligula sklada se ze dvou casti. Vnejsi z nich, jez jest na konci blanita (i), obklopuje 
otvor ustni ze zadu a ze stran a priklada se nahofe okraji svymi na konec hofejsiho 
pysku. Tuto cast' povazuje Bohls za srostle pfivesky jazyka (vnejsi sanice, paraglossae), 
ktere uvnitf uprostfed na zadni stene pfed otvorem ustnim maji podlouhly chitinovy 
utvor, jenz die Bohlse nekdy na konci jest dvouklanny. Tento utvor jest die tehoz 
spisovatele jazyk (srostle vnitfni sanice, glossa). Dvouklanny konec jeho ukazuje na srust 
z prave a z leve poloviny. Jazyk ma nahofe uprostfed podelny zlabek, ktery pry tvofi 
spodni polovinu roury, do niz usti se zlazy slinne, — Jeste slusi podotknouti, ze dolejsi 
pysk ma prave tak jako hofejsi mimo vnejsi take vnitfni stenu (jaksi dvojite dno), kteraz 
jest u onoho blanitou, u tohoto chitinovou. 
Prostor, ktery uzaviraji mezi sebou ustroje ustni, plast' kuzele tvofici, vyplnen 
jest die Bohlse velikym ctyfhrannym chitinovym roubikem, jehoz pfedni stena pfechazi 
v zadni stenu jicnu a zadni ve vnitfni stenu spodniho pysku. Jest to tak zvany hypo- 
pharynx. Ziizeny konec jeho saha skoro az k otvoru ustni mu. Pfedni jeho plocha ma, 
die zmineneho autora, dlouhy zlabek, ktery pokryt jest vnitfni plochou hofejsiho pysku. 
takze tvofi uzavfenou rourku, je^ pfimo souvisi s jicnem, a jest pocatkem roury zazivaci. 
Konecne pokryva die Bohlse cast' zadni plochy hypopharynxu jazyk a tvofi tak ze 
zlabku, na jazvku se nalezajicim, taktez rourku. jez prodluzuje se az k mistu, kde zadni 
plocha hypopharynxu pfechazi ve vnitfni stenu dolejsiho pysku. Tam, die popisu 
Bohls ova, usti se do zminene roury lichy vyvod zlaz slinnych, a sice skrze malv 
duty chitinovy vytvor, jehoz svetlosf svaly se bud' otevira neb uzavira. Slinna rourka 
konci, hypopharynxem jsouc tvofena, zaroven s nim nedaleko pfed usty. 
Prvni par kusadel (Tab. IX., fig. 161., j) promenen jest u tfasnenek v bodave 
stetiny, podobne jako u mnoheho jineho hmyzu. Kazda z techto stetin sklada se ze 
dvou kusu: z basalni chitinove paky (l) a z vlastni stetiny bodave (j). Chitinova paka 
jest u terebrantii jednim koncem pohyblive spojena s okrajem prodlouzene casti tvafe, 
u tubulifer pak vkloubena jest na spicce uzkeho vyrostku stlustleho okraje celniho. Na 
druhem konci nese stlustly kofen (k) stetiny bodave. V klidu jest paka zminena do pfedu 
namifena. U terebrantii jest kratka a nepfesahuje mnoho okraj cela; u tubulifer vsak 
jest prodlouzena az pod oci. Bodave stetiny bezi u terebrantii lined od sve base nizkym 
obloukem pod hofejsim pyskem nedaleko jeho postrannich okraju k ustum a konci 
kratce pfed nimi. U tubulifer jsou pomery jine. Tam ohybaji se velmi dlouhe stetiny 
bodave na dorsalni stranu hlavy a bezi pod stenou tylni, jsouce vice nebo mene k sobe 
— 316 
