J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
pfiblizene*), nacez se do kuzele ustniho staceji. Kdy2 trasnenka stetiny ty vymrsti, po- 
stavi se die Bohlse chitinove paky kolmo na stenu celni, takze tvori se stetinami 
bodavymi uhel pravy. Die tehoz autora netvofi chitinova paka a stetina dohromady 
morfologicky celek, co£ jest zfejmym, uvazime-li, ze u vsech ostatnich hmyzu sklada 
se prvni par kusadel jen z jedineho kusu. Paku dluzno povazovati za dlouhou vchli- 
peninu chitinove kostry vnejsi, ac kloubem s ni spojena jest. Jako^to pfesvedcivy dukaz, 
ze paka neni cast! kusadla, uvadi Boh Is pfitomnosf nekterych svalu, ktere ji spojuji 
s druhym parem kusadel. Mezi jednotlivymi kusadly za sebou nasledujicimi vsak 
u zadneho hmyzu nemame pfikladu takoveho spojeni. — Bodave stetiny maji po cele 
sve deice hluboky zlabek, a sice na strane vnitrni. Kdy^: stetiny ty z otvoru ustniho 
vvstoupi (coz deje se za pomoci svalu, jdoucich k basalni pace), pfilozi se die Halidaye 
a Bohlse jedna na druhou a zlabkv jejich vytvofi uzavrenou rourku ssavou. Kazda 
z obou stetin bodavych pohybuje se die posledne jmenovaneho autora v dlouhe rourovite 
dutine, vznikle vchlipenim ektodermu. U tubulifer jsou obe roury nasledkem znacne 
prodlouzenych stetin taktez velmi dlouhe; podepfeny jsou u nekterych druhu pod tylem 
silnou prickou chitinovou, ktera obe roury spojuje. Pficka ta jest zvlaste u rodu 
Anthothrips velmi patrnou. V kuzelu uslnim prikladaji se zminene roury k prave 
a leve strane hypopharynxu. 
Bodec ustni (epipharynx, Tab. IX., fig. 161., m; fig. 162.;. Velmi silny tento 
bodavv nastroj hmyzu trasnokfidleho zavinuje nesoumernost’ jejich ustroju ustnich. Lezi 
totiz na leve strane v dutine plaste a jest u obou podradu trasnenek jinak utvoren. 
U terebrantii pfipevnuje se jeho koren, v dutou desku rozsireny, pomoci ostreho pfivesku 
na okraj cela tam, kde vznika vchlipenina chitinova, smefujici k levemu oku (o). Ty 
pomery lze dobre pozorovati skrze prfisvitavou blanu spojovaci (&?), pod niz basis bodce 
ustniho lezi. Cely ustroj staci se pak v nizkem oblouku k otvoru ustnimu, v nem2 se 
dosti tupou spickou zakoncuje. Nedaleko za rozsirenou cash basalni priklada se bodec 
ustni k leve strane pozeraku, jenz die Bohlse prijima ho do zvlastni hluboke vchlipeniny. 
Kdy2 minul pozerak, prikladaji se k nemu, obklopujice jej: horejsi pysk, leve kusadlo 
druheho paru a hypopharynx. Basalni rozsirenina ma okrouhly otvor (Tab. IX., fig. 162., 
c), jimz vstupuje do ni mohutny sval (na fig. 161. vynechany). — U tubulifer zucast- 
nuje se tato rozsirenina pfi tvorbe plaste kuzele (Tab. IV., fig. 30., a ), vkladajic se do 
vykrouzene cash na leve strane kofenu horejsiho pysku. Od vnitrni strany teto desky 
ohyba se bodec nejdfive do predu, nace^ za kratko v oblouku staci se smerem k ustfim. 
Konec bodce vystoupi z ust jednak tim, ze cely rypak zatlaci se do zadu, coz nasledkem 
blanite jeho base jest snadnym, a jednak tim, ze zakriveni jeho die Bohlse tlakem 
pozeraku se vyrovnava. — Jordan vsim pravem povazuje bodec ustni za epipharynx, 
*) U rodu Megalothrips, Cryptothrips i Anthothrips jsou bodave stetiny na tyle dosti oddalene; 
u rodfi Trichotlirips, Phloeothrips , Acantliothrips velmi sbllzene. Pozoruhodno jest, ze prva skupina 
ina horejsi pysk veskrze tup^, druha skupina veskrze ostry. 
