J. UZEL. MO NO GRAF IE RADU „T H Y S A N 0 P T E R A\ 
velmi kratkym. Hofejsi pysk ma podobu klinu, aneb jest trojhranny. Mandibulae jsou 
stetinovite a opatfene na sve basi nadufeninou; zda se, ze spojuji se s' cipkem maxill, 
pod nimiz lezi; ke konci pfikladaji se k sobe a tvorl rourku o dvou chlopnlch. — Ha- 
lid ay take jiz pozoroval, ze okraj celni jest nesoumerny. Burmeister tehoz roku 
(L. c. 45.) potvrzuje mnohe udaje Halid ay ovy a mylne soudi, ze makadla labialni 
u tubuliler spojena jsou vespolek blanou. Blana tato jsou paraglossae, ktere mezi onemi 
makadly lezi, s nimi vsak nesrustaji. R. 1839. prostudoval tentyz autor (L. c. 50.) ustroje 
ustni druhu Chirothrips manicata , Heliothrips haemorrhoidalis a Acanthothrips nodi- 
cornis a podava cetna vyobrazeni, pfedmetu toho se tykajici. V celku nepise vsak nic 
noveho, co by jakousi dulezitost’ melo. Nesoumernost’ ustroju ustnich nepozoroval. Do- 
mnele kusadlo prveho paru, jez kresll, jest vsude lichy bodec ustni. Nespravny svuj 
dfivejsi nazor o makadlech labialnich tubulifer, blanou srostlych, vykresem opravuje. 
R. 1852. objasnil Haliday (L. c. 61.) sve dfivejsi vyklady o ustrojich ustnich tfas- 
nenek mnohymi vykresy (Tab. V., fig. 2. b, c ; fig. 11. a\ fig. 13. b, c, cl. — Tab. VI., 
fig. 1. a — h] fig. 13. a; fig. 14. a—g ; fig. 15. a, b, c, h, i, h. — Tab. VII., fig. 
31.—37. ■— Tab. VIII., fig. 23.—35.), ktere jsou vsak malicke a nezretelne. 0 tubu- 
liferech poznamenava, ^e kusadla prveho paru jsou do predu stocena, a ze mohou 
byti dale vvmrstena nez u terebrantii. Pozoruhodno je, ze bodec ustni, neznaje 
jeho asymmetrickou polohu, povazuje za jazyk (lingua). R. 1888. popsal Jordan 
ustroje ustni v celku dosti spravne a cetnymi vykresy, druhu Parthenothrips dra- 
caenae a Idolothrips brunnea se tykajicich, vyklad svuj objasnil. R. 1891. prostudoval 
Bo his ustroje tyto a na zaklade rezu seriovych doplnil neb opravil lecktere udaje 
Jordan ovy, tykajici se hlavne hypopharynxu, slinne rourky a po^eraku, a vzajemnou 
polohu jednotlivvch cash v rypaku dobre vylo^il. V teze dobe napsal tez Anglican 
Harm an o ustrojech ustnich trasnenek velmi kratkou zpravu, k niz pripojil jeden 
vykres. 
Dalsi prubeh roury zazivaci popiseme pro kazdy z obou podradu trasnenek 
zvlaste, ponevad^ v tom ohledu ponekud mezi sebou se lisi. 
U tubulifer saha jicen (Tab. IX., fig. 163., a) az do pocatku zadohrudi, jest 
tenkostenny, bledy, a okraje jeho podelntch fas jsou zkadefene; ke konci trochu se 
rozsifuje (5). — Stfevo prostfedni cili zaludek sklada se ze dvou odstavcu. Pfedni 
odstavec (c) jest nejhmotnejsi cash v celem stfeve a byva u nekterych druhu jen 
as dvakrat delsi nez sirsi, u jinych vsak delka jeho vyrovna se skoro pateronasobne 
sifce. Jest bud’ tvaru vejciteho, aneb jest valcovity a k obema koncum zuzeny. Vzadu 
prodluzuje se v kratkou stopku. Druhy odstavec stfedniho stfeva (d) jest na pocatku 
as tak sirokv jako pfedni odstavec uprostfed (e); v pfedu vsak jest znacne prohlouben. 
Za rozsifenym pocatkem dosti nahle se zuzuje, ke konci pak poznenahla opet dosti 
znacne jest rozsifen (f). —- Zadni stfevo pocina malou kulatou nadufeninou ( g ), do 
ktere usti se zlazy malpighicke ( h ). Tenke stfevo ( i ) jest velmi kratke, jen as tfi- az 
— 319 — 
