H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THY SANOPTERA. 
ctyfikrat dels! nez sirst. Tluste stfevo (j) jest velmi objemne, vfetenovite.a velmi uzkou 
rourkou zakoncene. 
U terebrantii jest jtcen (Tab. IX., fig. 164., a) deist a saha az do pocatku ab- 
domenu. Jest podobne vytvofeny jako u skupiny pfedchazejtct; jen na konci jest o neco 
vice rozstfeny (6). Stfednt strevo jevt se pomerne znacne delstm nez u tubulifer. Pfednt 
odstavec jeho (c) jest u nekterych druhu ( Aeolothrips ) velmi zfetelne od zadntho od- 
delen, jest nejsirst cast! celeho stfeva a ma podobu protahleho zamotku bource hedvab- 
neho. U jinych druhu ( Thrips flava a Parthenothrips dracaenae ) jest v pfedu 
nejsirstm, nazad pak vice a vice se zuzuje a pfechazt poznenahla do odstavce druheho, 
jenz vzdy po cele deice ma stejny prumer (d) a jen na konci trochu se rozsiruje (e). — 
Zadnl strevo ma u nekterych druhu ( Thrips a Parthenothrips ) na samem pocatku 
slabou stlusteninu, do ntz ustt se zlazy malpighicke; u jinych druhu (. Aeolothrips ) takove 
stlusteniny nent. Tenke strevo jest u nekterych druhu pomerne o neco deist nez u tu¬ 
bulifer (u rodu Aeolothrips [h] a Thrips ), u jinych rovnez velmi kratke. Tluste strevo 
it) jest objemny vak, ke konci velmi znacne zuzeny. 
U obou podradu jest strevo tak dlouhe, ze must se v klicku sloziti. U tubulifer 
tvort zadnt odstavec stredntho streva malou zatacku. Tentyz odstavec u terebrantii ohyba 
se do predu az k basi abdomenu, nacez teprv prtmo k riti se obract. Konecntk u zivych 
tfasnenek neustale cile se stahuje a roztahuje. 
R. 1852. popisuje Hall day prvy strevo tfasnenek a pravt, ze tubulifera majt 
stfednt stfevo od pfedntho (jtcnu) hlubokou ryhou odskrcene, ze pfednt cast’ tehoz stfeva 
(»proventricnlus«) jest hruskovita a zfetelne od zadnt cash oddelena, a ze tenke stfevo 
jest sotva deist sveho prumeru. U terebrantii pak, ze pfechazt pfednt cast’ stfedntho 
stfeva poznenahla v zadnt jeho cast’, a ze tenke stfevo jest mnohokrate sveho prumeru 
deist. Haliday take jiz udava, ze stfevo tubulifer jest o polovici deist nez telo, stfevo 
terebrantii vsak dvakrat deist nez toto. K popisu pfidava vykresy stfeva druhu: Aptino- 
thrips rufa (Tab. VII., fig. 19.), Thrips (= Physopus ) vulgatissima (Tab. VII., fig. 
20. a 21.), Thrips obscura (= Anaphothrips virgo ; Tab. VII., fig. 26.), Limothrips 
cerealium (Tab. VII., fig. 24.), Sericothrips staphylinus (Tab. VII., fig. 22.) a rodu 
Phloeothrips (= Trichothrips ?; Tab. VIII., fig. 6.). 
Do dutiny ustnt vchazejt vyvody slinnych 2laz. U samic tubulifer a tez u tere- 
brantit nalezame dva pary techto ^laz, u samcu tubulifer tfi. Vetst z obou paru ma 
u samic tubulifer tvar vacku (Tab. IX., fig. 163., k ; Tab. VIII., fig. 158.). Obsah jejich 
jest velmi jemne zrnity, a zbarvtme-li je, vyniknou cetna velika jadra. Vyvod zlaz tohoto 
paru obklopen jest na basi velikymi bunkami, zfetelnymi jadry opatfenymi. Druhy par 
(Tab. IX., fig. 163., l\ Tab. VIII., fig. 159.) jest znacne menst, podlouhly. Uprostfed 
zlaz techto naleza se velika dutina v jednotlive skltpky rozdelena. Steny jejich jsou jemne 
zrnite a majt jednotliva velika jadra. Kolem vyvodu naleza se nekolik vetstch a nekolik 
menstch kulatych a bledych bunek (Tab. VIII, fig. 159., c). Obe ^lazy ukonceny jsou 
— 320 — 
