J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
tenkou nitkou ( d ). U samcu druhu Trichothrips copiosa nov. sp. nalezl jsem krome 
techto zlaz jeste jeden par (Tab. IX., fig. 163., m), ze vsech nejdelsi, valcovity, smerem 
k usti poznenahla se zuzujtci. Obsah techto zlaz jest prostoupen jemnejsimi a hrubsimi 
zrnky a rozdelen patrnymi hranicemi na velike bunkv, z nichz ka^da obsahuje mimo 
jmenovana zrnka velike jadro (Tab. VIII.. fig. 160.). Stredem zlazy tahne se dutina 
velmi nepravidelne zaskrcovana a naplnena cirou latkou, neobycejne silne svetlo lamajici. 
U terebrantii jsou oba pary zlaz slinnych mezi sebou velmi rozdilne. Kratsi 
z nich (Tab. IX., fig. 164.. I ) podoba se u nekterych druhu (Aeolothrips) znacne vet- 
simu paru zlaz u samic tubulifer, konec jejich jest vsak zaspicatelv. Druhy par (i) jest 
velice dlouhf a tenky a saha az do druhe poloviny abdomenu, kdez pripevnuje se 
k stenam pfedniho odstavce zaludkn (k). Touto zlazou po cele deice jeji tahne se jemny 
kanalek, ktery v male stlustenine zlazy (j) pfed ustim jejim trochu se rozsiruje. U jinych 
druhu ( Thrips flava. Pcirthenothrips dracaenae ) nalezame sice take tyto dlouhe nit- 
kovite zlazy slinne, koncem k zaludku prirostle, prvy par vsak ma jiny tvar. Kolem 
ustredni dutiny rozestaveno jest toti£ nekolik velikych bunek s velikymi jadry, ktera 
tvori kratkf mechfrek, jenz umistnen jest bud’ na konci hrudi neb na pocatku abdo¬ 
menu. Tenky, nitkovity v^vod jeho jest nasledkem toho velmi dlouhy. 
Vyvody obou pard slinnych zlaz jedne strany spojuji se v jednu chodbicku, ktera 
opet splyne die Bohlse pred samfm ustim do chitinove slinne banky s chodbickou, 
vytvorenou vyvody obou zlaz strany druhe. 
R. 1852. videl Haliday poprve zlazy slinne u trasnenek a pise o nich, ze skla- 
daji se ze dvou tvarem ruznfch paru, jejichz vyvody jsou nitkovite. V'ykresy jeho, ktere 
se zlaz techto tfkaji (Tab. VII., fig. 16.; fig. 19. h, i\ fig. 22. h] fig. 25.; fig. 26. h. — 
Tab. VIII., fig. 17. m\ fig. 18.—22.), jsou castecne neurcitymi. 
USTROJE OBEHU KRVE. 
KREISLAUFSORGANE. 
Srdce jest u trasnenek velmi kratke a ma podobu maleho vacku, k obema koncdm 
zuzeneho. Le^i bud’ cele v osmem clanku abdominalmm, aneb jednou polovinou v clanku 
sedmem, druhou v osmem. Jest jen as tak dlouhe jako jediny clanek zadku. V predu vystu- 
puje z neho aorta, kterou Jordan sledoval a^ do hrudi. Pozorujeme-li nejakou trasnenku 
pod mikroskopem v glycerinu, lze velmi dobfe rychlf tlukot pfemaleho srdecka pozorovati. 
Haliday r. 1836. udava, ze krev larev i dospeleho hmyzu druhu Anthothrlps 
statices jest cervena. To vsak jest omyl. Cerveny pigment, ktery ho klamal, lezi 
u mnohych larev tubulifer i dospeleho hmyzu v telese tukovem, v nemz sam Haliday 
r. 1852. nalezl vice neb mene cetna, v klubicka shlukla zrnka barvy krvave. Ja po- 
zoroval jsem take svetle kulicky tukoveho telesa posete nescislnymi, premalymi, cerve- 
nymi zrnicky, ktera jevila cily brownicky pohyb. 
— 321 — 
41 
