J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
pfijima ono slepe rameno na konci jeste velmi kratkou a tenkou, samostatnou vzdusnici 
(V), kterou take Jordan jiz videl. Zde mame dobrou prilezitost’ zastihnouti prirodu 
takfka v tvofeni. Nent vse hotove v tele zivocichti, mnohe se mem; ovsem poznenahla, 
behem tisicileti. Tak i zde pred nami lezi prace nedokoncena. Patrne vedly jednou slepa 
ramena i obe vzdusnice k otvortim dychacim, na dotycnych clancich abdominalnich se 
nalezajicim, ktere vsak jiz se nezachovaly. — Otvor dychaci na osmem clanku abdo- 
minalmm (4) vysyla nazad vzdusnici (i), ktera v obou posledntch clanctch tela znacne 
se rozvetvuje. Obe stigmata toho clanku spojena jsou prickou ( 0 ), ktera opisuje oblouk 
do pfedu ohnuty. U nekterych tubulifer nejsou obe stigmata prickou spojena, nybrz obe 
hlavni vetve vzdusnic v clanku sedmem. 
Stigmata jsou obycejne okrouhla a maji na svem povrchu mnozstvi svetlejsich 
skvrn, z nichz kazda opatrena jest dirkou. Skvrnv zminene pochazeji die Jordana od 
mal^ch dutin, dirkou se svetem zevnejsim spojenfch. Uprosred pak naleza se otvor hlavni, 
kterym otvira se vzdusnice na venek. Vaku vzduchovych u trasnenek neni. jak to jiz 
Halid ay r. 1852. poznamenava. 
USTROJE VYMESOVACI. 
EXCRETIONSORGANE. 
Zlaz malpighickych, ustroju to vymesovacich hmyzu, nalezame u trasnenek dva 
pary, jak jiz Halid ay r. 1852. poznal. U tubulifer a stenopter usti se kazda ze 
ctyf zlaz malpighickych do streva samostatne. U coleoptrat ( Aeolothrips) vsak (Tab. IX.,- 
fig. 164.) spojuji se obe zlazy jedne strany (/), v jedine pfirnce lezici, ve spolecny vfvod 
(g), na piimku tu kolmy. Prubeh zlaz malpighickych ma zde tedv podobu pismena H. 
U tubulifer (Tab. IX., fig. 163.) jsou obe predni zlazy obycejne 0 neco kratsi ne^ obe 
zadni. Oba pary byvaji melkymi zaskrceninami rozdeleny v cetne komurky. Obsah zlaz 
malpighickych naplnen jest mnozstvim malych hnedych zrnicek, produktu to vymesovani. 
Stredem jejich po cele deice vine se uzka chodbicka. 
USTROJE POHLAVNI. 
GESCHLECHTSORGANE. 
Ostroje tyto jsou u obou podradu trasnenek dosti riizne vytvofeny, a bude tudiz 
vhodno popsati je pro kazdy zvlaste. 
Samci ustroje tubulifer (Tab. IX., fig. 165.) skladaji se ze dvou varlat (a) a dvou parti 
zlaz pridavnfch (e, f). Ka2de varle jest celistvou hmotou, k obema konctim zuzenou. 
V zrnitem obsahu jeho vidime jednotlive bunky, z nichz se tvofi chamy, jez naplnuji stred var- 
lete, kdez jsou seskupeny ve svazky. Vyvod kazdeho varlete (vas deferens, b ) jest as dvakrat 
delsi nez toto a nedaleko za svou basi (c) a pred koncem (d) se rozsifuje. Svetlost’ jeho 
41 * 
— 323 — 
