H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
naplnena jest svazky chamu, ktere zvlaste v onech stlusteninach se nahromad'uji. Vyvody 
varlat spojuji se ve spolecny chamovod (ductus ejaculatorius, i), do jehoz base, ponekud 
rozsifene, usti se oba parv zlaz pfidavnych. Zlazv vriitrniho paru (e) jsou podlouhle, 
zaokrouhlene a i se svfm v'yvodem, v nejz znenahla pfechazeji, as tak dlouhe jako 
varle. Svetlost’ jejich, naplnena tmavou zrnitou hmotou, obklopena jest malymi velmi 
cetnymi bunkami se zretelnym jadrem. Vvvod techto zlaz ma asi delku Hazy same a jest 
uprostred trochu rozsifenv. Zlazy vnejsiho paru (f) jsou i s vvvodem o trochu dels! 
nez zlazy vnitrni. Obsah. techto zlaz je svetly a obklopeny dosti velikymi bunkami s jadrem 
velmi zretelnym. Vyvod jejich zacina nahle a ma vsude skoro stejny prumer. Jen pfed 
koncem najednou se ponekud zuzuje; za zuzeninou pak rozsifuje se v malou banku (g), 
jez se usti do licheho chamovodu (i). Tento ma na sve basi nevelikou vedlejsl dutinku 
podoby polokoule (Ji) a vchazi do pyje, nalezajici se mezi devatym a desatym krouzkem 
abdominalnim. Pvj ma u ruznych druhu tubulifer ruznou podobu. U jednech (tak u Tri- 
chothrips copiosa nov. sp. a Phloeothrips brunnea Jordan) pfedstavuje nam kratky 
lalok o dvou cipech, jehoz basis obklopena jest fasnatym limcem. U jinych (u Antho- 
thrips statices a aculeata) vidime na konci vychlipene cash spolecneho chamovodu, 
majici podobu vacku (Tab. VII., fig. 130., a) dve tenke, tesne vedle sebe stojici chiti- 
nove tycinky ( b ). — Cham ma podobu predlouhe lenke nitkv. — Halid ay r. 1852. 
jiz udava, ze tubulifera maji mimo varlata dva pary zlaz pfidavnych a kresli ustroje 
samci od rodu Phloeothrips (= Trichothrips? — Tab. VIII.. fig. 9.—11.). 
Samici ustroje tubulifer (Tab. X., fig. 167.) sldadaji se ze dvou vajecniku, z nich^ 
kazdy pozustava ze ctvf rourek vajecnych (a). V tech na distalmm konci vytvofuji se 
v^jicka, jez cim dale tim vice vzrustaji, takze vzdy posledni jest nejvetsim a nejzralejsim 
(5). Vajecne ro.urky usti se na kazde strane do poharovite rozsireniny vejcovodu (d). 
Vejcovody obou stran (c) spojuji se v lichy vejcovod (e), tak zvanou delohu, jejiz konec, 
pochva, usti se na venek. rovnez jako ustroje pohlavni u samcu, mezi 9. a 10. cl. 
abdom. Lichy vejcovod opatfen jest zasobarnou chamu (receptaculum seminis), ktera 
u druhu Trichothrips copiosa nov. sp. zcela jinak je utvorena nez dotycny ustroj, Jor- 
danem od druhu Phloeothrips brunnea popisovanv. Zasobarna chamu jest u druhu 
Trichothrips copiosa velmi ozdobnou a podoba se loutce, majic. hlavicku (/*), krcek 
(g) a telicko (h). Toto pokryto jest mnohymi velikymi zlaznatymi bunkami se zretelnym 
jadrem, skrze nez prosvitaji svazky nahromadeneho chamu (j). Chodba, jdouci krckem, 
jest dokola obklopena jednou vrstvou velikych bunek. Hlavicka pak ma velmi tenke sleny, 
jedinou vrstvou malych bunek utvofene. Prostranna dutina jeji jakoz i chodba v krcku 
byvaji taktez chamem naplneny. Do dutiny hlavickv vchazi pfetenka a velmi dlouha 
rourka (i), jez druhym koncem jest ve spojeni s lichym vejcovodem. Misto, kde se tato 
rourka s nim spojuje, jest vyznaceno zlutym pigmentem. Rourka pak sama opatfena jest 
na samem usti dvema velmi kratkymi chitinovymi tycinkami, ktere svetlost' jeji drzi 
otevrenou. Hlavicka zasobarnv chamove lezi v tele trasnenky dotycne mezi sestym 
324 
