J. U Z EL, M0N0GRAF1E RADU ,THYSANOP.TERA“. 
Chce-Ji tfasnenka polozili vajicko do duzniny listove, vychlipi sve kladelko, ktere 
pak na osu tela skoro kolmo stoji, a tlaci je ostrou spickou proti povrchu listu. Tim 
vznikne otvor, kterym pronika kladelko vzdy hloubeji, vydatne pfi tom si pomabajic 
svymi ostfe jako pila ozubenymi chlopnemi, ktere svalv se uvadeji v pohyb stfidave 
vpfed a vzad. Pfednim parem hyba sval na konci stlusteniny zadniho okraje pfednich 
chlopni se nalezajicl (fig. 171., f). Kdvz lento sval se smrsti, pohvbujt se dotycne chlopne 
vzad, kdyz popusli, vpfed. U zadnich chlopni jsou pomerv jine. Kdyz zde smrsti se 
svalv, jez jimi hvbaji, a jez se pfikladaji na konec vnejsiho sllustleho okraje silne desky 
((/). nahofe popsane, tu pusobi deska tato jako paka, jejiz podpurny bod jest tam, kde 
spoclva ve vykrouzene chitinove opofe, tlacic vkloubeny do ni predni okraj zadniho 
paru chlopni vpfed. Zpetnf pohyb deje se zvlaste svalem (proti svalu, o nemz prave 
byla fee, phsobicim), ktery pfiklada se na konec vnitfnlho (nestlustleho) okraje one 
desky, pfi cemz zase deska chitinova jako paka pusobi. — Jeste slusi podotknouti. ze 
kladelko stenopler jest prohnuto dolu, kladelko coleoptrat nahoru. 
R. 1836. videl Halid ay poprve kladelko terebrantii. Pravi, ze je splostile, ze 
sklada se ze ctyf chlopni, ze je ukrvto ve skuline devateho a desateho clanku abdo- 
menu, a ze osmy clanek tohoto jest dole rozeisnut. Tehoz roku Burmeister pravem 
podot^ka, ze jest 8. cl. abdominalni dole jen vykrojeny. Tentyz autor podava r. 1839. 
(L. c. 50.) vyobrazeni kladelka a jeho cash od druhu Heliothrips haemorrlioidalis 
a Chirothrips manicata. Poznal jiz, ze obe pfedni chlopne vychazeji z osmeho clanku 
abdom.. obe zadni pak z devateho, ze chlopne jedne strany spolu sice pevne souvisi, 
ze vsak podle sebe mohou se pohybovati. Take jiz videl chitinove opory kladelka, avsak 
nezfetelne. R. 1854. vyobrazil Heeger (L. c. 66.) kladelko druhu Parthenothrips dra- 
caenae, avsak ne dosti spravne. Kresli jiz chitinovou desku, s niz na jedne strane spojen 
jest stlustly okraj dolejsi chlopne, a jez na druhe strane pfileha kloubem k dlouhe chi¬ 
tinove opofe. R. 1888. vyobrazuje Jordan kladelko od Parthenothrips dracaenas. 
SEKUNDARNI ZNAKY POHLAVNL 
SECUNDAREGESCHLECHTSCHARAKTERE. 
Samci tfasnenek terebrantialnich lisi se od samicek pfedevsim nedostatkem kla¬ 
delka, rozmery tela mensimi, zadkem vsude stejne sirokym a tupe zakoncenym, zbar- 
venim casto svellejsim a pohyby cilejsimi. Zuby, ktere u nekolika druhu podfadu tohoto 
na konci pfednich tibii stoji, jsou u obou pohlavi stejne vyvinuty. Take stlustla pfedni 
stehna, jak je u nekterych druhu nalezame, nejsou vfhradnym majetkem jednoho po¬ 
hlavi. U mnohych druhu, jejichz samice jsou dlouhokfidle, jsou samci opatfeni jen ru- 
dimenty kfidel. pterothorax nepfesahujicimi. U tfasnenek terebrantialnich plati rovnez 
jako u tubulifer pravidlo, ze druhy, ktere vykazuji samice nekdy dlouhokfidle, jindy 
kratkokfidle, maji samce vzdy kratkokfidle. Jedinou vyjimkou u terebrantii jest Serico- 
— 327 
