H. UZEL, MON 0 GRAPH IE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
thrips staphylinus , a u tubulifer Trichothrips pedicular ia, u nichz obe pohlavi maji 
nekdy kfidla uplne vyvinula, kdezto jindy jsou u obou zkracena, resp. uplne zakrnela. 
Samci rodu Chirothrips a Limothrips lisi se od svych samic tlm, ze nemajl ocek. 
Nejvetsi pocet sekundarnlch znaku pohlavnich maji samci na abdomenu. U rodu Chiro¬ 
thrips, Sericothrips , u vetsiny druhu rodu Physopus , dale u rodu Rhaphidothrips, 
Oxythrips, Pachythrips, Anaphothrips. Belothrips a Thrips maji obycejne 3. — 7. 
(zfldka 4.—6.. 4.—7. neb 3.—6.) clanek abdominalni dole po jedne svetle prohlubine 
(Tab. VI., fig. 99.), ktera jest bud’ okrouhla neb ellipticna aneb piskotovite napfic pro- 
tahla. Samcum druhu Physopus phalerata schazeji na clancich abdominalnich dole 
svetle prohlubiny, za to vsak prodluzuje se 4.-7. cl. na zadnim kraji na brisni strane 
uprostred v maly okrouhly cipek (Tab. V., fig. 60.). U druhu Physopus robusta (Tab. 
V., fig. 56., b ) a aspera maji samci na osmem clanku abdominalnim na obou stranach 
po jednom silnem, dosti dlouhem, odslavajicim trnu. Samci rodu Oxythrips (Tab. VI., 
fig. 71., a), Pachythrips a Anaphothrips jsou opatreni na devatem clanku abdomi¬ 
nalnim dvema pary velmi kratkych, silnych ostnu, z nichz pfedni jest mohutnejsi nez 
zadni. Rod Drepanothrips ma sameckv ozbrojene na devatem clanku abdomenu na 
kazde strane velmi dlouhym, srpovite prohnutym, cernym priveskem (Tab. VII., fig. 
114., a). Desaty Clanek jeho ma podobu kratke roury. Samci druhu Limothrips denti- 
cornis jsou na zadnich rozich devateho clanku abdom. opatreni jednim dosti dlouhym 
ostnem a uprostred nahofe jednim parem sblizenych mohutnych trnu, ostfe zakoncenych 
(Tab. VI., fig. 51.) Zadni okraj tehoz clanku jest lemovan klikatou listnou. — Samci 
coleoptrat maji prvy clanek abdomenu znacne prodlouzeny a nahofe dvema podelnymi 
kyly opatfeny (Tab. V., fig. 40.). U rodu Melanothrips jest tento clanek skoro sedm- 
krat delsi ne2 nasledujici. U druhu Aeolothrips fasciata ma samec nahofe na devatem 
clanku abdom. cernou trojlirannou desku (Tab. V., fig. 48., d), po obou stranach tehoz 
clanku dvouhroty vytvor pfidrzovaci (e) a na 4. a 5. cl. abdom. nahofe po dvou malych 
laluccich ( b, c); u druhu Rhipidotlirips gratiosa nalezame na mlste dvouhroteho vy- 
tvoru na kazde strane devateho clanku jen nepatrny hrbolek. Kotiec abdomenu jest 
u samcu terebrantjl v^dv tupv, coz zvlaste napadno jest u tech druhu, jichz samice 
maji konec tela znacne prodlouzeny, jako rod Pachythrips . Oxythrips (zvl. druh hastata) 
a pfedevsim rod Belothrips. U druhu Physopus vulgatissima (Tab. V., fig. 54.) 
a tenuicornis jest konec abdomenu u samcuv opatfen velmi tuhymi cblupv, kdezto 
u samcuv ostatnich terebrantii jsou chlupy ty slabe. 
Samci tubulifer lisi se od svych samic postavou mens! a uzsi. Pfedni stehna 
samcu jsou obycejne znacne sirsi (u rodu Megalothrips, Zygothrips a Acanthothrips 
jsou pfedni stehna u obou pohlavi stejne siroka; u druhu Phi. coriacea jsou u samce 
sotva vice stlustla ne2 u samice) a zub na pfednlm larsu jest ponejvlce mohutnejsi 
(u rodu Acanthothrips jest naopak zub na pfednlm tarsu u samcu slabs! nez u samic). 
U nekterych rodu ( Cryptothrips a Zygothrips ), u kterych samice na pfednlm tarsu 
— 328 — 
