J. UZEL, MONO GRAF IE RADU „THY SANOPTERA". 
VAJ I CKO. 
EI. 
Vajicka terebrantii maji obycejne tvar bobovity neb ledvinity, jak jiz Haliday 
r. 1852. (L. c. 61.) poznamenava a od druhu Thrips (= Physopus ) atrata kresli 
(Tab. VII., fig. 17.). Tak utvofena jsou ku pfikladu vajicka druhu Thrips physopus, 
ktera poprve videl Uljanin (L. c. 98.). Vajicka nekterych druhu jsou podelne kulata 
(druhu Heliothrips haemorrhoidalis die Heegra), neb podelne vejcita (druhu Par- 
thenothrips dracaenae die tehoz autora; L. c. 66.), neb skoro valcovita ( Thrips 
sambuci , tamtez). Vajicka druhu Aeolothrips fasciata jsou bobovita, na dolejsim konci 
vsak trochu stlustlejsi a na horejsim sikme ut’ata. Jiz komurky rourek vajecnfch u to- 
hoto druhu maji podobny tvar (Tab. X., fig. 168.). Barva vajicek terebrantii jest zele- 
nave, zlutave neb cist6 bila, a chorion jejich jest velmi tenky a pruhledny. Zvlastni dirky 
ku vnikani chamu (micropyle) tu neni. Delka techto vajicek kolisa obycejne mezi 02 
a 0-3 mm. 
Vajicka tubulifer prvni videl r. 1836. taktez Hal id ay (L. c. 43.). Anthothrips 
statices ma die neho vajicka valcovita, na jednom konci zaokrouhlena a na druhem 
knotlickem opatrena. Vajicka podobneho tvaru videl tez Jordan (L. c. 162.) u jinych 
druhu a nalezl v onom knoflicku dirku (micropyle). Vajicka ostatnich tubulifer, pokud 
jsou znama, jsou sice tehoz tvaru, knoflicku vsak nemaji. Tak jest tomu u druhu Tricho- 
thrips pint die Halidaye (L. c. 46.), u druhu Phi. coriacea die Heegra (L. c. 63.) 
a u druhu Trichothrips copiosa nov. sp. Barva vajicek tubulifer byva hneda neb zlu- 
tohneda (die Jordana), jindy belava (tak u druhu Trichothrips copiosa) neb modrave 
bila (die Halidaye). Phi. coriacea ma die Heegra z pocatku barvu cervenave bilou 
a pozdeji svetle cervenou. — Chorion jejich jest dosti silny a malo (u Trichothrips 
pedicularia die Uljanina vice) pruhledny. Delka vajicek vetsich druhu jest as (u Tri¬ 
chothrips copiosa ) 0 - 54 mm. a sirka jejich 0'2 mm. 
Pod chorionem vajicka trasnenek rozprostira se die Uljanina tenka a tezko 
spatritelna blanka zloutkova (Obr. 2., A, b.z .), tvorici vak naplneny kulickami zloutkovymi 
(&.) sede barvy. Na vajickach z tela matefskeho vynatych vidime jadro v podobe svetle 
skvrny (n.). 
— 333 — 
