H. UZEL, MON 0 GRAPH IE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
Abdomen larev sklada se z destti krouzku, z nichz prvy jest o neco kratst nez 
nasledujtct a ma taktez yentralni cast' uplne vyvinutou. Poslednf dva clanky jsou u tu¬ 
bulifer a coleoptrat znaciie 'zuzenv. 
Kostra chitinova jest u larev velmi mekka a svetla, takze nelist se valne od svych 
blan spojovactch. Povrch jejt jest casto hladky a leskly (u tubulifer), jindy velmi drob- 
nymi zrnky neb lupymi hrbolky posety neb vrascily (u stenopler), jindy opet (u coleoptrat) 
nesctslnymi pfejemnvmi jehlickami pokryty. Cele telo opatfeno jest chlupv, ktere jsou 
obycejne ostfe zakoncene; jindy vsak na samem konci ponekud jsou stlustle, nebo se 
ukoncuji palickou. U larev lubulifer naleza se takovy palickou ukoncenv cblup na konci 
vsech libit. Zvlastm drub chlupu pokryva telo larev druhu Partlienothrips dracaenae 
(Tab. IP, fig. 13.). Tam tofiz rozsifuje se kazdy chlup na konci v trychtyfek. jehoz 
otvor je pokrvt vypouklou blankou. Steny trvchtyfku jsou na vnejsi strane podepfeny 
nekolika tycinkami. Chlupy tv pov^stalv die J ordana z chlupu palickou ukoncenych tak, 
ze tato znacne vzrostla a hofejsi cast' 1 jeji se - splostila, nacez steny casli dolejsi vvlvofily 
podpurne tycinky. Na pfedposlcdntm clanku abdominalntm byvajt nekdv nahofe ctyfi 
silne ostnv, na vysokych bradavkach stojlci. Tak jest tomu u slarstch larev rodu Aeo- 
lothrips , kdezto u mladsich zde jsou jen obycejne chlupy. Jindy opatfen jest poslednt 
clanek abdomenu nahofe na konci dvema podobnymi ostnv, kolmo stojictmi. 
larva' larev jest dosti pestra; Larvv lubulifer jsou casto krvave cervene (ku pf. u rodu 
Authothrips ), jindy pak jsou bile a posele cetnymi. velmi malymi cervenymi skvrnkami 
(ku pf. larvy druhu Trichothrips pediculdria a copiosa ), neb ozdobene krvave cerve¬ 
nymi pftcnymi stuhami, aneb konecne cele belave nebo zlutave. Hlava, tykadla, dve 
velike skvrny na pfedohrudi. jeden nebo dva poslednt clanky abdomenu a nohy jsou 
pfi tom casto cernosede. Velmi mlade larvy tubulifer byvajt bezbarve. — Terebrantia 
majt larvy ciste bile, zluhive, zelenave, cervenave neb svetle pomerancove a nekdv sede 
zkalene. Na pfedohrudi byvaji u nekterych druhu take dve tmavst skvrny. 
Pohyby larev jsou v celku volnejst nez pohyby dospeleho hmyzu. Sulzerovo 
tvrzent, ze larvy skacou. (L. c. 14.) jest mylne. 
Larvy svlekajt svou pokozku behem sveho vzrustu tfi- neb ctyfikrale. Heeger 
(L. c. 63. a 66.) pozoroval vzhledem k tomu larvy druhu Heliothrips haemorrhoidalis , 
Phloeothrips coriacea, Limothrips denticornis, Partlienothrips dracaenae a Thrips 
sambuci a tvrdf, ze se prumerne za 9 dnt po vvlthnutt se larva poprve svleka, nacez ve 
stejnych lhutach jeste dvakrale odvrhuje svoji pokozku. Jordan naproti tomu udava, 
ze larva druhu Parthenothrips dracaenae ctyfikrate se svleka. Kratce pfed kazdyin . 
svlekantm vidtme pod pruhlednou, starou, od tela kolem odstavajtct pokozkou jiz nasle- 
dujlct stadium, coz poskytuje pohled velmi zviastnt. 
Vnitfnt ustroje larvy jsou dosti podobne vytvofeny jako u hmyzu dospeleho. 
Soustava vzdusnic v tom jest odchylna, ze na tele larvy nalezame vzdy jen tfi parv otvoru 
dvchactch: prvnt na pfednich roztch stfedohrudi. druhy na druhem, tfett na osmem 
— 340 — 
