H. UZEL, MO NO GRAPHITE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
jeste volnejst nez pohyby larvy. TakteZ mohou tfasnenky v tomto stadiu potravu pfi- 
jimati, ac to die Jordana nent naprosto nutnym. Svleknuvsi pokozku stava se pro- 
nymfa nymfou. 
Burmeister byl r. 1839. (L. c. 50.) prvnim, ktery pronymfu videl, a to sice 
od druhu Heliothrips haemorrhoidalis. Hal id ay r. 185.2. (L. c. 61.) nazyva toto 
stadium propupou a kresli ho (zaroven se silneji zvetsenymi detaily) od druhu Pliloeo- 
thrips (= Tricbothrips) ulmi,.AptinothrIps rufa a Limothrips cerealium. Heeger 
toho stadia nezna. 
NYMFA. -— Tato vyznamenava se pochvami kftdelnymi, ktere jiz asi do dvou 
tfetin abdomenu se prodluzujt a k slranam jeho pfilo^eny jsou. Dolejst par techto pochev 
lezi bud’ pfesne pod hofejstm parern aneb ponekud slranou. V jejich vnitfku Ize jiz 
spatfiti kridla i huste slozene tfasne. U druhu, jimz kfidla v dospelem stavu schazeji, 
nema ovsem ani nymfa pochev kfidelnych. Zvlastnt zmena udala se s tykadly. Ohnuvse 
se nazpet, pfilehaji u tubulifer k strauam hlavy, u terebrantii pak lezi vedle sebe nahofe 
na hlave, konci vzajemne se dotykajice (Tab. II., fig. 14.). Jen nektere nymfy tubulifer 
(tak Pliloeothrips prunnea die Jordana) cini v tom ohledu vyjimku; tykadla jejich 
jsou jako u larev volna a do pfedu namifena. Oko u nymf jest jiz znacne vetsi nez 
u larev, a ocka v nem jsou cetnejsi. U druhu, jichz imago ma pfednt femora stlustlejst 
a pfednt tarsus opatfeny zubem. ma take nymfa tyto cash podobne vytvorene. Pochvy 
pro chlopne kladelka dosahly jiz skoro konce tela. Chlopne samy pak jiz prosvttajl 
svymi pochvami. Basalni cash kladelka a chitinove vytvory s nimi souvistct berou die 
Jordana puvod svfij z ventralntc.h slttii posledntch dvou krouzku abdominalntch, ktere 
dovnitr tela se vchllpt. Ghlupy na tele nymfy byva.jt nekdv rozdflne od chlupu larvy. 
Tak majt nymfy druhu Parthenothrips clracaenae na tele chlupy palickou ukoncene 
(Tab. If., fig. 14 ), kdezto chlupy larev ukoncujt se trvchtyfkem (fig. 13.). Nymfy tra- 
snenek pohybuji se jen tenkrat, kdvz byly k tomu pfinuceny. V tom pftpade lezou 
velice voltie a neobratne. U nekterych druhu pak jest snad nymfa uplne nehybnou; tak 
aspon tvrdi to Heeger o nymfach druhu Pliloeothrips coriacea. Barva nymf 
jest obvcejne takova jako barva jejich larev, aneb aspon jt se podoba. Zajtmavo jest, 
ze nymfy trasnenek potravy nepfijtmajt, a ze ustroje ustnt jsou pokryty blanou, jiz 
cele telo jest potazeno. Z pronymfy^druhu Parthenothrips dracaenae , kterou Jordan 
uzavrel do sklenene rourky bez potravy, vvlihla se po dvojtm svlekant radne vyvinuta 
dospela tfasnenka. Svrhovant ^pokozky deje se die Degeera (L. c. 11.) tak, ^e nej- 
drive praskne stara cutic.ula nad hlavou. Otvorem vzniklym vyleze nejdftve hlava, 
nacez vvchazejt nasledujtct clanky; zvlfe pfi tom stftdave se natahuje a smrsfuje, takze 
stara pokozka posunuje se do zadu, soucasne na hfbetnl strane se trhajtc. Sbalene 
pokozkv, ktera po nejakou dobu zfistava viseti na konci tela, zbavuje se tfasnenka 
tim, ze nekolikkrate bfichem zakroutt. Stadium nymfy trva die Heegra prumerne 
devet dni. 
