J. UZEL, MO NOG RAF IE RADU „TH YSANOPTERA' 1 . 
Nymfa tfasnenek by!a objevena a vykreslena Degeerem r. 1773. (L. c. 11.; Tab. 
I.. fig. 8.), a sice od nejakeho zastupce tubulifer. Autor tento videl jiz tvkadla nazpet ke 
stranam hlavy ohnuta i pochvy kridelne. R. 1836. popisuje Halid ay nymfy nekolika 
druhfi terebrantii a pravi o nicli, ze maji tykadla zpet na blavu ohnuta, a ze jsou v tomlo 
sladiu mnohem lenivejsi nez v ostatnich. R. 1837. podava tentvz autor popis nymfy 
druhu Phloeothrips ulmi. R. 1839. vvobrazuje Du four (L. c. 49.) nymfu druhu Thrips 
aptera (= Trichothrips ulmi). Tehoz roku kresli Burmeister (L. c. 50.) nymfu druhu 
Heliothrips haemorrhoidalis a mylne tvrdi, ze zivi se sfavami z listu. R. 1852. po- 
zoroval Halid ay (L. c. 61.) prvni, ze nymfa nepfijima potravv a kresli ji (zaroven 
se silneji zvetsenymi delaily) od druhu Phloeothrips (~= Trichothrips ) ulmi, Aptino- 
thrips rufa a Limothrips cerealium. Tehoz roku (L. c. 63.) a r. 1854. (L. c. 66.) 
vvobrazuje ITeeger nymfy druhu Phloeothrips coriacea , Parthenothrips dracaenae 
a Thrips sctmbuci. R. 1887. popisuje Lin deman nymfy druhu Thrips secalina 
(= Limothrips denticornis) a druhu Phloeothrips frumentaria (== Anthothrips acu- 
leata). Tento spisovatel tvrdi asi nepravem, ze nymtv nekterych tfasnenek pfijimaji potravu. 
dospelA trAsnenka. 
IMAGO. 
Tfasnenka, ktera bvla prave opustila pokozku nymfy a kfidla sva i chlopne kla- 
delka z pfislusnych poc.hev vylahla, jest jeste velmi mekka a bleda. Taktez pohlavni 
ustroje jeji nejsou jeste uplne vyvinutv. Teprv za 6 az 8 dm (?) jest die Heegra tfa¬ 
snenka uplne vybarvena, jeji chitinove pancire stvrdly, chlopne kladelka se k sobe pfi- 
lozily, oba postranni parv jejic.h znamym zpusobem se spojily, a ustroje pohlavni jsou 
k snoubeni pfipraveny. 
Tfasnenka potfebuje k uplnemu svemu vfvoji prumerne asi 50 dnu. Za ctyfi 
az pet dm po oplozeni klade mlada samicka (die Heegra u druhu Heliothrips haemo¬ 
rrhoidalis) prvni svoje vajtcka (pravidlem parthenogenetic.ky rozmnozujici se tfasnenka 
Parthenothrips dracaenae klade die Jordana vajicka ji^ tfetiho dne po svrhnuti po- 
kozky nymfy), a kruh, ktery pfiroda vytkla rozvoji tfasnenek, jest uzavfen. 
Uvedeme zde jeste hlavni znaky, jimiz se dokonala tfasnenka od larev rozeznava. 
Obycejne pozname imago die tfi jednoduchych ocek na temeni hlavy, jez larvam i nymfam 
schazeji, a die pfitomnosti kfidel. Jsou vsak dosti cetne druhv, jez i v dospelem stadiu 
ani ocek ani kfidel nemaji. Tyto druhy byly nekdy skutecne, ac nepravem, za larvy po- 
vazovanv (Burmeisterem, Amyotem i Servillem). Pro tento pfipad nutno jest 
pfipomenouti, ^e dospela tfasnenka ma chitinovou kostru znacne silnejsi, hladsi a tmavsi 
nez larva, a ze koslra ta vchlipuje se na urcitych mistech hrudi dovnitf, tvofic bodce, na n6z 
se svaly pfikladaji. Dale jsou zde jiz stfedohrud’ a zadohrud spojeny v jediny celek 
(pterothorax). Tykadla maji velsi pocet clanku nez u larev tstylus terebrantii fadne jest 
— 343 — 
