H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
jiz rozlisen) a clanky jednotlive jsou uhlazenejsi. Oci jsou vetsi a maji mnohem cetnejsi 
ocka (slozi(a), kteia zvlaste v stfcdni cash oka tak huste se seskupuji, ze tvori mnoho- 
boka policka (facetly). Nohy jsou sliblejsi. Kiadelko u terebrantii jest vyvinulo. U samcu 
tubulifer jest jiz desaty clanek abdominalni na basi dole vykrojen, a u samic stoji take 
•lia zadnim kraji devateho clanku dole kolma kratka chilinova tycinka. 
METAMORFOSA TRASNENEK. 
METAMORPHOSE. 
Abychom porozumeli, jak iname promenu tfasnenek posuzovati a kam ji vfadili, 
promluvime napfed kratce o ruznych promenach hmyzu vubec. 
Hmyz die promeny delime na Ametabola a Metabola. U onech nenl promeny 
zadne; mladala, z vajicka se vylihnuvsi, podobaji se jiz uplne hmyzu dospelemu. Sem 
patfi supinuskv (Thysanura) a krome toho vsi (Pediculldae) a cmeli (Mallophaga), 
ktefi vsak teprv sekundarne, nasledkem c.izopasneho zivota sveho, ametabolnimi se stali. 
Metabola delime na Homomorpha a Heteromorpha. U onech podobaji se larvova stadia, 
potravu pfijimajici, znacne dospelemu hmyzu, rozeznavaji se vsak od neho hlavne tim, 
ze nemaji kridel a privesku genitalnich. Posledni larvove stadium, ktere jiz ma zaklady 
kfidel, sluje nymfa. Hmyz promenou svou sem nalezejici delime na Paurometabola 
a Hemimetabola. Paurometabola jsou hmvzove, u nichz promena deje se successivnim 
vzrustem tela, pri cemz se toto nSkolikkrale svleka. Znenahla dostava kridla a vnejsi 
privesky genitalni. Zpusob zivota larev jest tentyz, jako u dospeleho hmyzu. Take ku- 
sadla jsou tataz. Sem nalezeji Dermaptera (skvori). Orthoptera genuina, Corroclentia 
(Psocidae i Termitidae i a Rhyuchota. Ze zastupcii Rhynchot vsak rod Alearodes, samci 
ostatnich coccid a krisi ( Cicadidae ) tim sc vyznamenavaji, ze maji promenu vyssi. Rod 
Aleurodes ma larvy stitovite a tim dospelemu hmyzu nepodobne. Tyto promenuji se 
v nehvbnou kuklu (jez pokrvla jest pokozkou larvovou), podobne jako larvy na samce 
ostatnich coccid, jichz kukla casto lezi v zamotku. Larvy kfisu pak, ktere ziji v zemi, 
maji predni nohy k hrabani pfizpusobene, v cemz od dospeleho hmyzu, rostliny oby- 
vajiciho, se odchvluji. — Hemimetabola maji larvy, ktere vyznamenavaji se zvlastnimi 
provisornimi ustroji. organy dychacimi jinak utvofenymi (dvchaji zabernimi pfiveskv, 
prostoupenymi vzdusnicemi. neb vnitfni plochou konecniku) a zivotem ve vode. Sem 
nalezeji Ephemeridae , Odonata a Plecoptera. — Heteromorpha pak maji larvy od 
dospeleho hmyzu tvarem velmi rozdilne. Zpusob zivota jejich byva zcela jiny, a take 
ustroje ustni jsou jinak utvofene. Larvy meni se v nehybne, polravy neprijimajici kukly. 
Do toholo oddeleni patfi Neuroptera. Panorpatae, Trichoptera , Lepidoptera, Diptera, 
Siphonaptera, Coleoptera, a Hymenoptera. 
Uvazime-li nyni, ze tfasnenkv maji larvy znacne hmvzu dospelemu podobne, ze 
promena jejich deje se successivnim vrustem tela, ze zpusob zivota larev jest tentyz jako 
— 344 — 
