J. UZEL, MONOGRAFIE RADU „THYSANOPTERA“. 
u dospeleho hmyzu, a ze i kusadla jsou tataz, nezbyva nez vfaditi je mezi Paurome- 
tabolci , ac promena jejich ve dvou bodech od nich se odchyluje: jest totiz nymfa malo 
pohybliva, ba nekdy (die Heegra) nehybna vubec, a neprijima potravy. Trasnenky v tom 
ohledu radi se k samcum coccid. 
PARTHENOGENESIS U TRASNENEK. 
PARTHENOGENESE. 
Pozorujeme casto, ze neoplozene samicky kladou vajicka vf voje schopna, kteryzto 
ukaz zoveme samobreznosti (parthenogenesis). Tento zpusob rozmnozovani jest u ne- 
kterych druhu trasnenek pravidlem; nasledujcf u nich mnozstvi parthenogeneticky se 
mnozicich generaci za sebou, ktere jsou pravidelne samice. Jen nekdy vyskytne se maly 
pocet samcu, ktery radu samicek oplodi, nestaci vsak na premnohe jine, kterezto dale 
parthenogeneticky se mnozi. Tak jest tornu u druhu Parbhenothrips dracaenae, Helio- 
thrips liaemorrhoidalis , Aptinothrips rufa i Limothrips denticornis a zajiste tez 
u druhu Bolctcothrips Jordani, Platythrips tunicata , Prosopothrips Vejdovshyi , 
Anaphothrips virgo a jinych, u nichz jsou samci tak vzacni, ze nebyli jeste nikdy na- 
lezeni, ac samice jejich po cety rok se vyskytuji, a od posledni z uvedemych trasnenek 
vsude ve velikem mnozstvi ^iji. — Aby o parthenogenesi u trasnenek vlastnima ocima 
se presvedcil, isoloval Jordan jednu samici druhu Parbhenothrips dracaenae a s ve- 
likou pili vypestoval z ni tri parthenogeneticke generace. 
Samobreznost trasnenek jest jineho druhu nez samobreznost’ nekterych motylu 
( Bombyx , Liparis), zlabatek a msic, U onech motylu jest parthenogenesis jen naho- 
dilvm zjevem, nebot’ jen tenkrate nastane, kdyz ta neb ona samicka nahodou nebvla 
oplozena. U msic pak a zlabatek pristupuje k samobreznosti heterogonie. Tam totiz na- 
sleduje v pravidelne posloupnosti na jednu neb vice generaci, parthenogeneticky rozmno- 
zenych, generace, tvarem od predeslych se lisici a pozustavajici ze samcuv i samic, 
z jejichz oplozenych vajicek opet parthenogeneticky se rozmnozujici generace vvchazi. 
Jordan vyslovuje domnenku, ze u trasnenek po generacich letnich, parthenoge¬ 
neticky se vyvijejicich, nasleduje generace o dvou pohlavich, a ze snad i zde jako u msic 
vsunuje se mezi generace neokridlene okridlena generace tehoz druhu, zijici na jinych 
mistech. — Dovolim si zde podati sva pozorovani, ktera se techto pomeru tykaji. 
U mnohych druhu, jez po celf rok se vyskytuji, nalezal jsem taktez v kazde dobe, neb 
aspon v teplem case rocnim, samce v takovem poctu, ze vystacili zajiste oploditi valnou 
vetsinu samic. Takove druhy jsou ku pf. Thrips physopus, T. fbava, Physopus abraba , 
Ph. vulgabissima, Sericobhrips sbaphylinus , Aeolothrips fasciaba, Trichobhrips co- 
piosa a zastupcove rodu Crypbobhrips. U jinfch druhu objevuji se samicky s dost! 
cetnymi samci na kratsi neb delsi cas. Tak ku pf. Physopus robusba a Ph. primulae. 
U techto dvou kategorii trasnenek nemuze ovsem byti reci o parthenogenesi. Ta vzta- 
u 
— 345 — 
