H. UZEL, MONO GR AP HIE DER ORDNUNG THY SANOPTERA, 
Na listech zdrzuje se jen maly pocet tfasnenek. Vyhradnlmi obvvateli listu jsou 
druhy TI trips sa mb uc i, vim it tails, Physopus ulmifoliorum, Dendrothrips tiliae, Didyo- 
thrips betae, Drepanothrips Reuteri a skudcove nasich skleniku Parthenothrips dra- 
caenae a Heliothrips haemorrhoidalis i femoralis. Z tubulifer pak nalezl jsem dosti 
znacne mnozstvi exemplafu druhu Liothrips setinodis na spodni strane listu dubovych, 
a jediny exemplar druhu Liothr. hradecensis , ktery mam, sedel na spodni strane listu 
bolsevnlkoveho ( Heracleum sphondylium). Exoticky rod Idolothrips zdrzuje se, jak 
major Hamilton udava, na listech jisteho druhu Anacardia. Na listech zijl dale ne- 
ktere druhy. jez i v kvetech neb v drnu neb pod korou se vyskytuji; tak Physopus 
inconsequens. vulgatissima, uncinata, Thrips flava, major, nigropilosa, minutissima , 
Limothrips denticornis, Anaphothrips virgo, Dendrothrips Degeeri. Jine druhy pak 
casern na jehlicl lesnlch stromu nalezame (Physopus pint, vulgatissima , atrata, ulicis , 
Thrips flava, physopus, minutissima, Oxythrips hastata, ajugae, Aeolothrips fas- 
ciata a Phloeothrips aculeata). — Tez nektere rostliny tajnosnubne jsou navstevovany 
tfasnenkami. Tak objevujeme na Equisetum arvense casern druhy Physopus atrata, 
i vulgatissima, na Equisetum silvaticum druhy Anaphothrips virgo, Thrips flava 
a Aptinothrips rufal Na Pteris aquilina sbiral jsem druhy Thrips flava, Physopus 
pini a Oxythrips ajugae (poslednl dva snad sem jen zbloudily), dale mnozstvi belavych 
larev trasnenek, ktere se st’avami teto kapradiny zivl. Na houbach kloboukatych casern 
objevuje se Phloeothrips aculeata, Aptinothrips rufa a Physopus atrata ; zda se 
vsak, ze tam jen zabloudily. — Jeste slusl podotknouti, ze nektere tfasnenky jen vy- 
minecne na listech se po nejakou dobu zdrzujl, byvse tam nahodou vetrem zahnany. 
Tfasnenky, st'avami listu se zivicl. zdrzujl se pravidlem na spodni strane jejich, 
kdez jsou pred vetrem a destem vice chraneny, a kdez pletivo jest mekcl. Vyjimku v tom 
ohledu cinl Physopus ulmifoliorum , kterou jsem na horejsl strane listove nalezal. 
Cetne tfasnenky zijl tez pod zpuchfelou korou ruznych stromu. Jsou to pfede- 
vslm mnoha tubulifera, jez k zivotu takovemu pfizpusobena jsou svym splostilym telem, 
ktere. mohou nejuzslmi skulinami protahovati. Zijl zde se svymi larvami i nymfami bud’ 
ve velslch neb menslch spolecnostech ( Trichothrips ulmi, pini , copiosa, pedicularia, 
Phloeothrips coriacea ), aneb vyskytuji se jednotlive ( Megalothrips Bonannii, Crypto- 
thrips lata, angusta , Trichothrips semicaeca, Acanthothrips nodicornis, Poecilothrips 
albopida). Z terebrantil 2ijl take nektere druhy casern pod korou, avsak jsou zde vzdy 
jen vice hostmi; tak Dendrothrips Degeeri a Thrips viminalis. Jine tfasnenky pak 
v kufe aneb v lisejniclch ji pokryvajlclch hledajl jen ukrytu pfed nepohodami zivelnlmi. 
V drnu zije cela fada tfasnenek, a to jak terebrantil ( Chirothrips Dudae, Limo¬ 
thrips denticornis, Sericothrips staphylinus, Physopus nigriventris, phalerata, unci¬ 
nata, frontalis, pilosa, Oxythrips firma, Pachythrips subaptera, Anaphothrips 
virgo, Prosopothrips Vejdovskyi, Thrips nigropilosa, discolor, dilatata, Bolacothrips 
— 354 — 
