H. UZEL, MONOGRAPHIE DER ORDNUNG THYSANOPTERA. 
Ze tfasnenky st'avami rostlinnymi se zivl, to tvrdil prvni Linne r. 1767. (L. 
c. 10.), ktery pravl, ze skodl klasum zitnym. Pozdeji dosvedcujl to hlavne Degeer, 
Sulzer, Haliday, Burmeister, Heeger, Pergande, Osborn, Lindeman. Jordan, 
Bohls a mnozl jinl bud' vyslovne, na zaklade vlastnlch pozorovanl, aneb nepfimo tlm, 
ze mluvl o skodach tfasnenek, na rostlinach (zvl. picnlch) zpusobenych. — 0 jejich 
ssanl pfesvedcuji nas vyssate listy mnohych rostlin jak v pfirode (zvl. od Sambucus 
nigra a Solarium dulcamara ), tak ve sklenlclch. Na obill pak shledavame die Linde- 
mana(L. c. 153.) na pochvach listovych, kde ssaly, svetle skvrny (Thripsflecke); klasy 
pak, trasnenkami vyssavane die tehoz autora zvlastmm zpusobem se pfetvofuji, aneb 
stavaji se vice nebo mene hluchymi. V kvetech ssajl trasnenky die Jordana (L. c. 162.) 
ze vsech cast! krome llstku okvetnlc.h a davajl, jak jsem mohl pozorovati, casto starslm 
kvetum pfednost' pfed zcela mladymi. Take stava z plodu (jablek) slouzl die Fite he 
(L. c. 69.) trasnenkam za potravu. Die Ladureaua (L. c. 114.) konecne ssaje pry larva 
trasnenky, kterou tento autor nazyva Thrips lini, z koflnku Inu, coz tfeba jeste potvrditi. 
Trasnenky pod korou zijlcl ssajl stavy odumrelych latek rostlinnych, zvlaste pak 
stavv rozkladajlclch se polyporu (jak Jordan pozoroval). — 0 techto tfasnenkach do- 
mnlval se Haliday, ze pozlrajl pllsen. 
Nektere trasnenky vyssavajl casern st'avnate nadory ruznym hmyzem na rostlinach 
zpusobene a byly povazovany nepravem za puvodee nadoru tech a casto tez za nicitele 
jejich obyvatelu. V nasledujlclm sestavlme z literatury data k pfedmetu tomu se vztahujlcl, 
Jiz Degeer (L. c. 2.) nalezl svou tfasnenku „P7iysopus fuscus, alls albicantibus“ 
v jistych nadorech na jalovci a udava, ze zivily se zde asi st’avou nadoru tech, jich2 
puvodeem byl jinf hmyz. Linne pak r. 1767. (L. c. 10.) tvrdl, ze Thrips physopus 
zpusobuje nadory kvetove na stlrovnlku (Lotus corniculatus ), coz Degeer r. 1773. 
(L. c. 11.) vyvracl a dokazuje, ze jsou jistou bejlomorkou vytvofeny. Haliday (L. c. 
61.) naleza r. 1852. druh Phloeothrips subtilissima na nadorech dubovych. Take 
Targioni-Tozzetti (L. c. 150.) nalezl r. 1886. druh „Euthrips consociata“ (= Phy¬ 
sopus ulmifoliorum) na nadorech llsky, neprohlasuje vsak tfasnenku tu za puvodee 
nadoru zmmenych. Fitch (L. c. 70.) objevil r. 1857. svuj druh Phloeothrips caryae 
na nadorech listovych jisteho druhu ofechu a pochybuje, ze je tfasnenka puvodeem na¬ 
doru tech. Take Osten-Sacken (L. c. 75.) pozoroval nektere nadory, zpusobene 
mouchou Lasioptera vitis 0. S., jichz dutiny byly opusteny puvodnlrni obyvateli, za to 
vsak obsazeny cetnymi trasnenkami. Dale vypravuje Walsh (L. c. 76.), ze videl larvy 
trasnenek v nadorech, zpusobenych msici Phylloxera caryaefolia. O neco pozdeji po- 
dava tentyz autor zpravu o tfasnenkach, nalezenfch v nadorech much bejlomorek 
(Cecidomyidae). Podobne tvrdi Riley (L. c. 85.), ze ziji larvy jiste tfasnenky na 
nadorech msice revove. 
Take z masozravosti byly tfasnenky casteji podezflvany a dvakrate z nl usvedeeny. 
Prvnim, kdo tfasnenky z masozravosti vinil, byl Walsh, jenz oduvodnuje nahled svuj 
— 356 — 
