H. UZEL, MON OGRAPHIE DER ORDNUNG TH Y S AN 0 PTE R A. 
otazkou, zdali tyto larvy pfece neZivi se st’avami rostlinnymi, stavajice se snad jen 
nahodou masoZravymi. Jisto vsak pry jest, Ze davaji pfednost’ st’avam zvifecim. 
UvaZime-li udaje jednotlivych autoru, a pfibereme-li k tomu vlastnl zkusenosti, 
mvslime, ze od pravdy daleko se neodchylime, tvrdice (castecne s Osbornem [L. c. 
163.]), ze tfasnenky jsou valnou vetsinou byloZravymi, ze vsak nekdy, naskylne-li se 
jim sama pfileZitost', pohrouZi rypacek svuj i do st’avnate duZniny mrtveho zvirete, a sice 
na mistech, kde jiZ je raneno. Ze by Ziva zvifata nejak honily a chytaly, tomu zajiste 
nenasvedcuje stavba jejich tela a ustroju ustnich; mozno vsak ovsem, ze casern vyssaji 
nejakou mekkou nebybnou larvu neb lenivou msici, ktere jim odporu zadneho nekladou. — 
Pokud zrani pylu a plisne se tyce, neodpovida to taktez ssavym jejich ustrojum ustnim, 
ktere jen hmoty vice nebo mene tekute mohou prijimati. 
prezimovAni trAsnenek. 
W1NTERQU ARTIE RE. 
Druhy, ktere v lete v ruznych kvetenstvich ziji, zuslavaji z casti v nich take 
pres zimu (tak zvlaste Chirothrips manicata , Physopus vulgatissima, Thrips phy- 
sopus, communis a rod Anthothrips ), aneb uchvluji se do drnu, pod mech, pod spa- 
dane list!, neb zalezaji do skulin kury. Druhy, ktere na lislech se zdr^uji, prezimuji 
bud’ na zemi pod listim aneb v drnu a v mechu, jine take v trhlinach kurv a mezi 
lisejniky na ni rostoucimi (tak Thrips sambuci a Physopus ulmifoliorum; Dendrothrips 
saltatrix prezimuje jen v Imre). Druhy Parthenothrips dracaenae a Heliothrips hae- 
morrhoidalis , v nasich sklenicich na listech zijici, nemaji ovsem priciny vyhledavati 
zimnich skrysi a zdr^uji se na tvch2 mistech po cely rok. Druhy, zijici v lete pod zpu- 
chrelou korou,.v drnu, pod spadanym listim a hnijicimi latkami rostlinnymi, zustavaji 
zde ovsem take v zime; jen druh Sericothrips staphylinus z male cash uchvluje se 
do seschlych kvetenstvi vselijakvch rostlin. Obilne tfasnenky skryvaji se pred zimou die 
Lindemana (L. c. 153.) v dutinach strnu. 
Zvlastni ukaz ze zivota trasnenek, sem se vztahujici, vypravuje Cornelius (L. 
c. 92.). V krajinach na Dolnim Ryne a v hrabstvi Mark stebuji se pry tfasnenky na 
podzim v zastupech do domu a hledaji tu pod calouny, obrazy a ve skulinach ukryt 
pfed zimou. Ponevad2 vsak zde nemohou skfehnouti a v tom stavu, spanku podobnem, 
zimu pfeziti, umiraji pry vesmes hlady. V krajinach zminenych jest toto stehovani se tfa- 
snenek znamym ukazem, a stehovavy druh jest snad Chirothrips manicata. Vse to 
dluzno jeste blize zkoumati. 
Nektere z tfasnenek, na krytych mistech (zvlaste pod korou) Zijici, pfezimuji ve 
vsech stadiich vyvoje a za pocasi jen ponekud teplejsiho pohybuji se i behem zimy 
a pfijimaji (die Jordan a) teZ potravu. Ostatni tfasnenky pfezimuji bud’ jen jako do- 
spele samieky (velmi mnoho druhu), neb v obou pohlavich (tak vetsina tubulifer, Chi- 
— 358 — 
