J. UZEL, MONOGRAFIE RADU ,TH YSANOPTERA*. 
rothrips manicata , Oxythrips hastata , Sericothrips staphylinus a jine), neb jakozto 
larvy vice nebo mene dospele. Vajlcek pfezimujicich jsem nevidel; Ladureau (L. c. 
112.) vsak tvrdl, ze tfasnenka na Inu zijlci, kterou nazyva Thrips Uni, klade zimnl va- 
jlcka. Vyhradne jakozto larvy pfespavajl zimu patrne (sam jsem jich v zime nevidel) 
druhy, jez jen na kratsl dobu v dospelem stavn v lete se objevujl (ku pf. Thrips adusta 
a Stenothrips graminum). Avsak take Aeolothrips fasciata , jenz po cele leto i podzim 
vsude se naleza a hlavne kvety Inice az do prvnlch studenych dnu obyva, hyne kratce 
pred zimou, a jen larvy jeho (neb snad i vajlcka) jara se dockavajl. — Pfezimujlcl sa- 
micky trasnenek majl die Jordana vajeCbiky zakrnele a ne jinak vyvinute nez nymfy, 
samci vsak majl varlata naplnena chamem. 
Z jara, kdyz paprsky slunce jen ponekud prohrejl pudu a vyvolajl prvnl kvety, 
take trasnenky se probudl k novemu zivotu, takze nektere z nich casto jiz v bfeznu 
v prvnlch snezenkach, bledullch, jalernlclch, sasankach, kfivatclch, pampeliskach a chudob- 
kach se vyskytujl; sem patft Physopus primulae, atrata, nervosa, vulgatissima , 
Thrips communis , Limothrips denticornis a Anthothrips aculeata. Studene jaro 
nebo studenym vetrurn prlslupne stanovisko je ovsem zdrzl dele v jejich skryslch 
zimnlch, behem dubna vsak, pokud vim, jiz vsecky se probouzejt. 
POHYBY TRASNENEK. 
BEWEGUNGEN. 
Pohyby terebrantil jsou v celku dosti cile. Zvlaste druhy, ktere v kvetinach zijl, 
(tak predevslm Thrips, Physopus a vsechna coleoptrata) behajl rychle a letajl snadno. 
Druhy na listech zijlci mlvajl pohyby volnejsl; tak zvl. Parthenothrips , Heliothrips, 
Dendrothrips; druhy pak, v drnu. se zdrzujlcl, byvajt velmi lenive; tak Limothrips , 
Ghirothrips , Prosopothrips , Platythrips. Druh Sericothrips staphylinus ovsem cinl 
vyjimku, neunavne tekaje z mlsta na mlsto, pfi cemz ustavicne men! smer c.esty a pres 
tu chvlli se zastavuje (podobne jako broucek Trichopteryx). Limothrips denticornis 
dovede take pozpalku lezti. 
Druhy, ktere jsou krldly opatfeny, lltajl vesmes a mohou smer letu sveho samy 
rlditi. V obratnem letu predevslm vvnikajl druhy v kvetech zijlci, a to zvlaste sameckove. 
V letu pristihl jsem je za dne i podvecer. Casern vsak, chtejlce dostati se jen o malo 
vpfed, neb unikajl-li nepflteli, vzletnou jen na kratko a opisujl pfi tom kfivku hado- 
vitou, jak to jiz Sulzer (L. c. 5.) pozoroval. 
Mnohe rody terebrantil dovedou tez poskakovati; tak Parthenothrips, Dendro¬ 
thrips, Thrips , Physopus, Sericothrips. Skok deje se nekolikerym zpusobem. Z okfl- 
dlen^ch nektere skacou za pomoci svych krldel, jak to jiz Szaniszlo (L. c. 116.) 
a Jordan (L. c. 162.) pozorovali. Skok, jejzjsem u druhu Parthenothrips dracaenae 
— 359 — 
